400 ÙMANAK Ы STRIKT 



af Type I, opfort 1853, 12 X 11 m, medens det andet, opfort 1872, 12,5 X 9 m. 

 er af bræddeklædt Bindingsværk med tagpapklædt Bræddetag. 



Materialskur, opfort 1852, 2,5 X 2,5 m, bræddeklædt Bindingsværk med 

 fladt Bræddetag. 



Proviantbods- og Butiksbygning, opfort 1839, 5 X 3,7 m, bræddeklædt 

 Bindingsværk med Spaantag. 



Vaaningshus, opfort 1823, overflyttet fra UmånatsiaK, 7 X 5,5 m, er en 

 spaantækket Stokværksbygning, indeholdende Forstue, Kokken, 1 Stue og 1 

 Kammer, alt med meget indskrænkede Pladsforhold. 



Materialskuret, Proviantboden og Vaaningshuset er rodtj ærede, det ene af 

 de gamle Spækhuse er sorttjæret og det nye Spækhus rødmalet. 



A. Bertelsen. 



Historie. Udstedet har intet dansk Navn. Fra forst af kaldtes det »Hovedet«, 

 en Gengivelse af dets grønlandske Navn (»De hovedformede«), som naturligvis 

 har Hensyn til Formen af det Næs, paa hvis Hals Pladsen ligger. — Stedet har 

 været beboet før Kolonisationen. Senere var det »somme Aar Opholdssted for 

 Grønlænderne for Hvidfiskefangstens Skyld« (Cappelen). 



1799 — 1800 dreves her Garnfangst under Ledelse af Kolonist Leibhardt. 

 Forsøget lykkedes særdeles godt. Da derfor Anlægget paa Ubekendt Ej land tri- 

 vedes slet, ordnedes det 1802 saaledes, at Underassistenten og Bødkeren, som 

 ellers overvintrede der, nu skulde drive Garnfangst ved NiaKornat om Vinteren. 

 1804 lagdes Stedet ind under Anlægget NûgssuaK, saaledes at dettes Besætning drev 

 Garnfangst der om Vinteren. Under Krigen 1807 — 11 nedlagdes begge Pladser. 



1823 blev Stedet »Anlæg«, og UmånatsiaKs Stokværkshus flyttedes dertil 

 som Bolig for den bestyrende Assistent. Stedet blev besejlet af Koloniskibet, og 

 der indrettedes senere Tranbrænderi. 1839 bestod Mandskabet af Kok, Bodker og 

 om Sommeren 2 Matroser. Produktionen var samme Aar 380 Tdr. Spæk, 32 Rens- 

 skind, 2900 Sælskind, 5 Narhvalstænder og 89 Kobberemme. — 1849 boede her 

 og paa den nærliggende Boplads »SermersoK« (SangmissoK) 122 Mennesker. 



1870 blev NiaKornat almindeligt Udsted, men dets Tranbrænderi vedblev 

 at bestaa til 1905. 



Paa Kirkegaarden findes Gravminder over Købmand S. M. Cortzen og 

 Hustru og Underassistent C. F. V. Henriksen og Hustru, Stedets Bestyrere 

 i henholdsvis 41 og 24 Aar. — Som betydende her kan nævnes Slægterne Cort- 

 zen, Løvstrøm (Stamfader svensk Bodker Johs. L.) og Kruse (Stamfader dansk 

 Kok Johan K.). H ostermann. 



Kaersut. 



Udstedet Kaersut ligger paa NûgssuaK Halvøens Nordkyst ca. 25 km retv. 

 VNV. for UmånaK. 



Der strækker sig her et stort og jævnt skraanende Forland ned fra den 9 km 

 sydligere liggende Bjærgryg, og nederst paa denne Fjældskraaning ligger Udste- 



