424 ùmanak distrikt 



Klimaet ved Igdlorssuit kendetegner sig særlig ved en baade Sommer og 

 Vinter ret betydelig Nedbor; Egnen er da ogsaa ualmindelig fugtig i Sammen- 

 ligning med andre Steder i UmånaK Distrikt. Der er en Del Plantevækst, men 

 dog f. Eks. uden større Betydning for Brændselsforsyningen. Af Brændsel be- 

 nyttes overvejende Kul, brudt ved Upernivik Næsset, Spæk og lidt Lyngris. 

 Drikkevand skaffes i Vintertiden ved Smeltning af Kalvis, i Sommertiden benyt- 

 tes derimod som oftest Vand fra Afløbene at den paa Klipperne smeltende Sne. 



Befolkningen bestod i 1915 af 1 dansk Mand og 116 Grønlændere (1905: 

 101), nemlig 60 Mænd og 56 Kvinder. Af Mændene var 17 gifte, 1 Enkemand 

 og 42 ugifte, deraf 28 under 12 Aar. 18 Kvinder var gifte, 6 Enker og 32 ugifte, 

 hvoraf 15 under 12 Aar. Der var 24 Fangere (15 1ste og 4 2den Klasses); ingen 

 Fiskere. Ved Udstedet er ansat 1 dansk Udstedsbestyrer, 1 Bodker, 1 Kateket 

 og 1 Jordemoder. 



Befolkningen er en driftig og dygtig, men lidet sparsommelig Fangerbefolk- 

 ning. Dens Hovederhverv er Sælfangst, dels Fangst af Ringsæl ved Шоп- eller 

 Glatisfangst, i mindre Grad ogsaa i Isgarn og fra Kajak, dels Fangst af ung og 

 gammel Gronlandssæl fra Kajak. Ogsaa af Hvidhval fanges rn Del saavel fra 

 Kajak som i Aabentvandsgarn, ligesom enkelte Narhvaler fra Kajak. Der er et 

 betydeligt Hajfiskeri ved Igdlorssuit; om Vinteren foregaar Fiskeriet især ved 

 Kakih'ssat samt lige ud for selve Udstedet, om Sommeren kun sidstnævnte Sted. 

 Paa dette Sted fiskes i Vintermaanederne tillige en Del Hellefisk. 



Af Bierhverv maa nævnes Rensj agten i April og i August — September paa 

 Svartenhuk Halvøen langs Uvkusigssat Fjorden, ved Umîvik og ved TartussaK. 

 Nu og da nedlægges der en Hvidbjørn ved Igdlorssuit. Af Søfugl г skydes en Del 

 Lomvier og Maager, og ved Schades Øer samles lidt Æg af Terner og Eder- 

 fugl. Lodden kommer aarlig stimevis til Sydkysten af Svartenhuk Halvøen ved 

 EKÜtat, men fiskes ikke, ligesom den rige Forekomst af Ishavsørred ved Tar- 

 tussaK, EKiitat og Umîvik lades saa godt som uænset. Derimod fanges ved 

 selve Udstedet som overalt i Trangsperioderne en Del Ulke og Fjordtorsk {uvan). 



Nogle af Familierne ved Igdlorssuit plejer i Maj Maaned at flytte bort fra 

 Pladsen dels for at ligge i Fangsthus, af hvilke der findes 1 ved Ingia og 1 ved 

 SarKa, begge paa Ubekendt Ejland, samt 1 ved TartussaK, dels for at telte, 

 f. Eks. paa Schades Øer, alt af Hensyn til utoÆ-Jagten. Som Regel vender Ud- 

 flytterne tilbage til Udstedet med første aabent Vand i Begyndelsen af Juli. 



Den grønlandske Bebyggelse ved Igdlorssuit bestaar af 16 Huse, hvoraf 1 

 Hus af Type I, 2 Huse, som nærmest er Overgangsformer til Type II, begge med 

 Trægulv, men med ufuldstændigt Træpanel, 4 af Type II og 9 af Type III. Samt- 

 lige Huse har Ovn og Glasruder. 



Af Erhvervsredskaber fandtes i 1915 4 Telte (Type VI), 5 Konebaade, 2 Træ- 

 baade, 28 Kajakker, 30 Slæder med 144 Hunde, 43 Rifler, 21 Hajsnører, 96 Is- 

 garn og 2 Aabentvandsgarn. 



Udstedet Igdlorssuit og Bopladserne Upernivik, Karrat og Nuliarfik udgør 

 tilsammen Igdlorssuit Kommune; Kommuneraadet bestaar af 5 Medlemmer; 



