ÙMANAK DISTRIKT 427 



god, men sjældent til nogen Nytte for Handelen; thi de flakke her omkring fra 

 Sted til anden, efterladende sig hvad de have fanget, hist og her adspredt paa 

 ubekendte Stæder, hvor det bliver liggende og følgelig fordærves. Det er og ge- 

 menlig de Grønlændere, som tillige have Lyst til Rensjagten, der opholde sig 

 her, thi paa denne Landstrækning jage de efter Rensdyr (af hvilke de dog meget 

 sjældent bekomme noget.)« (Cappelen). De overvintrede dog meget sjældent her ved 

 Kolonisationens Begyndelse. Senere var Øen ofte beboet ogsaa om Vinteren. 

 1793 boede her 14 Mennesker, alle udøbte. 1798 var Tallet steget til 18, hvoraf 

 2 døbte. 1805 var Pladsen ubeboet. Den ønskedes dog atter besat, »paa det at Eks- 

 pressen, som gaar imellem' Upernivik (o: Kolonien) og Omanak, kunde have 

 et Hvile- og Tilflugtssted«. Kort efter blev Stedet atter Vinter bo plads. Distriktets 

 sidste Hedninger, døbt ca. 1845, boede her. 1849 var Befolkningen — tilligemed 

 nogle faa paa Ubekendt Ej land — 72 Mennesker, som levede et meget isoleret 

 Liv og havde bevaret hedenske Skikke, bl. a. »de saa kaldte Balearfester, ved 

 hvilke gamle og unge tilbringe flere Dage og Nætter i et Slags overspændt Til- 

 stand, med vild Leg og Overgivenhed« (Rink). 



Den nuværende Bebyggelse ved Upernivik skriver sig fra Aaret 1894, da 

 to Familier flyttede hertil fra Tûgdligtalik. H 0s termann. 



Karrat. 



Bopladsen Karrat ligger paa Sydsiden af Karrat Øen ca. 38 km retv. NNØ. 

 for Udstedet Igdlorssuit, hvortil Bopladsen hører saavel administrativt som 

 handelsmæssigt. 



Husene ligger tæt samlede paa en Klippeafsats forholdsvis højt over Hav- 

 fladen. I Baad plejer man at lægge til lige under selve Pladsen, hvor der er nogen- 

 lunde Dækning for mindre Fartøjer, idet et Næs skærmer for Søgang fra Vest; 

 bedre Havneforhold finder man dog i en Vig ved det 1 km østligere beliggende 

 Puto. 



Vinterisen plejer ved Karrat at lægge sig allerede i Oktober og ligger gerne 

 endnu ind i Juli Maaned. Vejrliget maa betegnes som forholdsvis varmt og fug- 

 tigt; svarende hertil er der ogsaa en frodig Plantevækst overalt i Stedets Omegn. 

 Som Brændsel benyttes overvejende Tørv, Spæk og Kvas; en lille Elv lige Vest 

 for Husene yder baade Sommer og Vinter det fornødne Drikkevand. 



Af Erhvervet har ved Karrat Fangsten af Ringsæl langt den største Betyd- 

 ning, først og fremmest som wto/t-Jagt og som Glatisfangst. Ogsaa fra Kajak 

 fanges mange Ringsæler, ligesom her er en Del Kajakfangst af ung og gammel 

 Grønlandssæl. Fiskeri drives — ■ paa Grund af de gode Fangstforhold om Sommeren 

 ■ — • kun i Vintermaanederne, i hvilken Tid der fiskes et ikke ringe Antal Hellefisk 

 og Hajer tæt uden for Husene. 



Nogle af Karrats Beboere plejer i Forsommeren at flytte dels til Kunguler- 

 tussoK, hvor en af Fangerne har bygget sig et Fangsthus, dels til KeKertarssuaK 

 eller til Schades Øer, paa hvilke Steder de plejer at ligge i Telt. Udflytningen 



