442 UPERNIVIK DISTRIKT 



Frankrig. Størst Betydning har Grafit, der flere Steder forekommer i Gnejsen i 

 en god, finblandet Varietet. Paa Langøen ved Upernivik danner den Lag paa 

 indtil 0,7 m Mægtighed. Den har her været brudt forsøgsmæssigt flere Gange, 

 men en vedvarende Brydning har hidtil ikke svaret Regning. 



Lidt Asbest er fundet ved TasiussaK. Vegsten kendes fra Uvkusigssat ved 

 Bunden af Fjorden af samme Navn og findes muligt flere Steder. Den har tidligere 

 været benyttet af Grønlænderne til Lamper og Gryder. Kalcedonen i Basalten 

 har tidligere været benyttet som Raamateriale for Knive og andre Vaabenspidser. 

 Kul findes kun det ene Sted, ved Ingnerit, er af ringe Kvalitet og betyder kun 

 lidt for den nærmest boende Befolkning. 



INDLANDSISEN OG BRÆERNE 



Ved Distriktets Sydgrænse trænges Indlandsisen langt tilbage af store og 

 hoje Sandmasser, men for Upernivik Isfjord og nordefter naar den pludselig 

 længere ud, og ved Distriktets Nordgrænse hører saa at sige det isfri Land op, og 

 det er Indlandsisen, der danner Kysten. Samtidig med at Randen nordefter 

 trænges længere frem, bliver den lavere, og de danaede Isfjælde saaledes ogsaa 

 lavere. Følger vi paa Kortet hele den uregelmæssigt bugtede Linie, som Isranden 

 danner, saa viser det sig, at inden for Upernivik Distrikt naar næsten 1 /s af Is- 

 randen ud til Havet. Tilsammen har vi her en Isfront paa lidt over 90 km, d. v. s. 

 en Strækning som fra Randers Fjord til Frederikshavn. Heldigvis er Presset 

 ikke lige stort paa denne kolossale Front, men en »førsteklasses« Isstrøm kan jo 

 ogsaa blive besværlig nok for sine Omgivelser. 



Alle de Steder, hvor Indlandsisen naar ud til Havet, er tidligere nævnt i 

 Rækkefølge. Bedst kendt som særlig produktive Isstrømme er Uperniviks og 

 Giesecke's ; om de øvrige vides kun lidet, og kun Uperniviks Isstrøm har en Gang 

 været Genstand for en kortvarig direkte Undersøgelse. Her fandt Ryder kun 

 ringe Bevægelse i de Fronter, der vendte mod Syd, derimod en stærk Bevægelse 

 i Fronter mod Vest, saa at Trykket afgjort her synes at komme direkte indefra. 

 I den brede 10 km Front midt for Fjorden fandtes den stærkeste Bevægelse i den 

 sydlige Side, og et enkelt Punkt havde her en Hastighed af 30 m i Døgnet. Dette 

 Tal overstiger imidlertid langt, hvad man kender fra andre grønlandske Isstrømme, 

 der under gunstigere Forhold har kunnet observeres i længere Tidsrum, og da 

 Ryder selv paa en anden Aarstid fandt en langt ringere Hastighed her, medens vi 

 fra de andre Isfjorde nu ved, at Hastigheden er væsentlig den samme Aaret rundt, 

 saa maa dette høje Tal indtil videre anses for en Tilfældighed. Det vilde ogsaa, 

 hvis det var almengyldigt, give en saa kolossal Isproduktion, som Erfaringerne 

 her oppe fra ikke kan bekræfte. Da Ryder's Tal er gaaet over i adskillige almene 

 Fremstillinger, vilde en fornyet Undersøgelse være ønskelig for hele Opfattelsen 

 af Isproduktionen. Desværre synes det at være vanskeligt, her at faa et godt Over- 

 blik over den udskridende Isstrøm. 



