UPERNIVIK DISTRIKT 



445 



Middellufttrykket er 758,1 mm og for de enkelte Maaneder varierer det 

 i Middeltal kun 4 — 5 mm til begge Sider. 



Med Undtagelse af Efteraarsmaanederne er der stille over ' х /з af Maane- 

 den. De vigtigste Vinde er Nord, Øst og Sydvest. Nordenvinden er særlig 

 fremherskende i Sommer- og Foraarsmaanederne, Østenvinden blæser i denne 

 Tid mindre end Nordenvinden, men er fremherskende den ovrige Tid af Aaret, 

 og Sydvesten blæser nogenlunde ligeligt hele Aaret rundt. Nordenvinden er kold 

 og hyller Yderlandet i tæt Taage, men bringer klart og godt Vejr over det høje 

 Inderland, Østenvinden er kold og tor og giver klart Vejr, Sydvesten er varm 

 og fugtig og giver Nedbør. Ved TasiussaK blæser hyppigt en ubehagelig Østen- 

 vind, der ikke er tor, men som fremkalder tykt Vejr. 



Da Kolonien ligger saa langt ude paa Kysten, som den gør, saa faar man her 

 sin rigelige Del af Blæst, Taage og Slud; kun Bopladserne TugssâK og ErxordleK 

 er endnu uheldigere stillet. Længere mde, saavel Syd som Nord for Kolonien, er 

 der talrige Steder med bedre og behageligere Vejrforhold, højere Sommer- 

 temperatur, roligere og bedre Vintervejr, bedre Is og dermed bedre Samfærdsels- 

 forhold. Og inde ved Bunder af de store Fjorde i Syddistriktet er Vejrliget, bort- 

 set fra den længere Mørketid, næppe ringere encl ved Disko Bugtens mest be- 

 gunstigede Egne. 



PLANTEVÆKSTEN 



i Distriktet er kun mangelfuldt kendt. Nogenlunde undersøgt er Floraen om- 

 kring selve Upernivik og Prøven, samt i det Indre af Fjordene ved Prøven. Min- 

 dre godt kendt er Floraen paa Øerne fra Upernivik nordefter, bedst undersøgt 

 er her NûgssuaK Halvø paa 74°30'. Helt ukendt er Plantevæksten i det Indre 

 af de store Halvøer i Syddistriktet og langs Indlandsisens Rand nordefter. Men 

 netop fra disse Egne kan interessante Fund ventes. 



Efter det mangelfulde Kendskab vi har til Floraen, synes der at være en ken- 

 delig Forskel paa Nord- og Syddistriktet, idet et stort Antal sydlige Typer ikke 

 har kunnet komme over Upernivik Isfjord. For at Tallene ikke skal blive helt 

 urimelige, maa vi dog forsøge Antallet af de faktisk fundne Arter med et Tillæg 

 af saadanne, som man med nogenlunde Sikkerhed kan skønne maa findes. Vi 

 faar da — her tænkes kun paa de højere Planter: 



