UPERNIVIK DISTRIKT 455 



staar Loftet kun af et Lag Brædder, men i saa Tilfælde er der proppet stærkt 

 tørrede Græstorv og Lyng ovenpaa Loftsbrædderne for Varmens Skyld. 



Der findes ingen Overgangsformer mellem III og IV. 



Husinventar. I alle grønlandske Huse findes en Briks, en Forhøjning 

 af Brædder, større eller mindre, der om Natten tjener som Fællesseng for alle 

 Husets Beboere (og Gæster) og om Dagen som Stol, Sofa, Arbejdsbord (Skrædder- 

 og Skomagerbord) og til mange andre Ting. Briksen indtager i de mindre Huse 

 indtil Halvdelen af Kummets Længde og spænder fra Væg til Væg. I større Huse 

 indtager den en forholdsvis mindre Plads og spænder ikke altid (men hyppigt) fra 

 Væg til Væg. Den er anbragt ved den Døren modsatte Væg, er altid bygget af 

 Brædder, og under den findes Pulterkammer, undertiden tillige Spisekammer, og 

 maaske findes her om Vinteren en Hund med Hvalpe, der er for smaa til at taale 

 Kulden ude. Over Briksebrædderne ligger Skind, helst et stort Klapmyds- eller 

 Sortsideskind med Haarene opad. Sengeklæderne, der bestaar af mere eller mindre 

 fyldte Fjerdyner, ligger om Dagen op mod Bagvæggen. 



I de fleste Huse findes der tillige 1 eller 2 Sidebrikse, hvorpaa man anbringer 

 en eller 2 grønlandske Lamper. Hvis der er 2 Koner i Huset, f. Eks. en gammel 

 Kone og hendes Batter eller Svigerdatter, skal de helst have en Lampe hver. 

 Konens er da den største og bedste. Vegsten slamper bruges noget endnu, men 

 laves ikke mere. Har man ingen Vegstenslamper, bruges en Slags Jernpande 

 med høj Kant eller snarere en halv Pande, idet den har en flad Side til Vægen. 



Ofte klarer man sig med en simpel Bliklampe, der staar i en Blikbakke, og 

 denne igen paa en lav Trefod. Som Væge bruges endnu flere Steder tørret og smuld- 

 ret Mos, der samles om Sommeren og tørres i det fri. 



Under Vinduet findes undertiden en fast Bænk, i de bedre Huse ofte en Kiste 

 med Laag, der saa bruges til Siddeplads. 



Over Lampen hænger en Kæde eller simpelthen en Snor, hvori Gryder og 

 Kedler ophænges over Lampen. Endelig er der over Lampen spændt Kobbe- 

 remme eller i mere velhavende Huse en Træramme ; herpaa anbringes Tøj og 

 Kamikker, der skal tørres. 



Kakkelovne findes aldrig i Huse af Type I, ofte heller ikke i Type II, medens 

 derimod alle Huse af de andre to Typer har Kakkelovn og tillige Komfur i Køk- 

 kenet, hvis et saadant findes. 



Borde og Stole findes altid i III og IV, sjældent i II og aldrig i I. I enkelte 

 Huse findes en Tallerkenrække med Kopper, Sukkerskaal o. lign. Paa Væggen 

 findes et eller flere Uhre, ofte et Barometer, i de mere velhavende Huse, der i 

 det hele, jo mere Raad Beboerne har, nærmer sig de danske Huse. 



Særlig ofte i Husene af Type II er Væggene beklædt med Aviser, eller bedre 

 med illustrerede Blade eller Vittighedsblade. Disse »Tapeter« bliver saa vidt muligt 

 fornyet engang om Aaret enten til Jul eller Paaske. Sjældnere findes Skilderier 

 i Ramme. 



