UPERNIVIK DISTRIKT 471 



ser uddannes i et toaarigt Kursus. Elevantallet er for Tiden 4. Der undervises 

 5 Dage om Ugen à 6 Timer. Undervisningsfagene er: Grønlandsk (Læsning, 

 Grammatik og Retskrivning), Skrivning, Regning, Dansk, Bibelhistorie (spec. »Ny 

 Testamente«), Troslære, Geografi, Verdenshistorie, Kirkehistorie, Orgelspil og Sang. 

 Kirke- og Skolevæsenets Udgifter i hele Præstegældet udgjorde 1918 5941 Kr. 

 87 Øre, deraf til Kateketlønninger i Upernivik Distrikt Kr. 3492,00. Til Rejser 

 i Præstegældet medgik Kr. 862,70. 



DE ENKELTE BOPLADSER I UPERNIVIK 



DISTRIKT 



Upernivik ligger paa 72° 47' n. Br. og godt 56° v. L. Fra Upernivik til den 

 sydligste Boplads, Sdr. Upernivik er ca. 102 km, og til den nordligste Boplads 

 Igdlulik 240 km, saa at Stedets Beliggenhed er betydelig nærmere Syd- end Nord- 

 grænsen. 



Dens yderlige Beliggenhed, paa en af de smaa Øer i Upernivik Isfjord, er 

 forsaavidt uheldig, som Klimaet derved bliver mere raat end længere inde mod 

 Indlandsisen, men paa den anden Side er der ingen nogenlunde central Plads i 

 Distriktet, der vilde egne sig mere, særlig da Sejladsen endnu til Dels besørges 

 af Sejlskibe. 



Kolonien præsenterer sig, saasnart man ad Søvejen passerer uden om »Søndre 

 Næs«, liggende paa den sydvestlige Skraaning af Øen, og ser meget skaldet og bar 

 ud paa Afstand. 



Indtrykket bliver dog, naar man er saa heldig at komme en Solskinsdag 

 fra Skibshavnen, der ligger ca. V2 km Nord for Kolonien, skjult bag nogle Smaa- 

 fjælde, et andet, idet man fra Fjældet ser Koloniens mange danske Huse, malede 

 i forskellige velafstemte Farver, ligge foran sig med det imponerende, altid sne- 

 klædte KaersorssuaK som Baggrund. I de faa Sommermaaneder er Kolonien 

 grøn af Græs, der vokser frodigt i den fugtige Jordbund. 



Skibshavnen, hvor en Del af Handelens Pakhuse ligger, er mindre god, idet 

 dens Beliggenhed med en stor aaben Munding mod Vest og Nordvest ikke giver 

 synderlig Læ, hverken for Norden, der kan sætte høj Sø ind, eller for en nogen- 

 lunde kraftig Sydvest. 



Disse Vinde er om Sommeren de fremherskende. Tidligere brugte man en sik 

 rere, men fjernere Skibshavn ved en Bugt paa den søndre Side af Langøen. Her- 

 fra blev Varerne bragt over Land nogle faa Hundrede Meter til en Bugt paa Nord- 

 siden af samme 0, for derfra i Pramme at transporteres til Kolonien, en Vej paa 

 mellem 2 og 3 km ; men denne besværlige Transport kunde ikke foretages, da 

 Vareudsendingen blev større og Skibene fik mere travlt med at komme af Sted, 

 end tidligere, hvor de ofte kunde blive liggende 14 Dage à 3 Uger. 



Ogsaa Bugten paa Nordsiden af Øen er en kortere Tid benyttet som Skibs- 

 havn, og denne kaldes i daglig Tale endnu »Gamle Skibshavn«. Fra ca. 1880 

 benyttedes imidlertid udelukkende den nuværende Skibshavn. 



