484 UPERNIVIK DISTRIKT 



giver stort Udbytte, saa at der skydes langt flere utofc'er i de Par Maaneder end 

 ellers af Sæler hele Aaret. Laksefjorden helt ind til Bunden, ja Kangerdluarssuk 

 Fjorden med, bruges som Fangstplads, for den sidstes vedkommende ofte forbun- 

 det med Rensjagt. Naar Isen begynder at gaa, og der er større Vaager, skydes 

 en Del fra Iskant, baade Sæler og Hvidhvaler, derimod drives kun meget sjæl- 

 dent Glatisfangst, da der ikke er Betingelser for denne Metode; og de andre sjæld- 

 nere Fangstmetoder bruges ikke. 



Der findes i alt kun 8 Telte, deraf kun 2 af Skind med enkelt Lag, saa det 

 er langtfra alle Beboerne, der ligger i Telt. Hen paa Foraaret, naar Adgangen til 

 Laksefjordens gode Jagtegne bliver vanskelig, flytter gerne et Par Familier ud til 

 SatdleK for derfra at drive Fangst. 



Senere hen paa Sommeren ligger et Par Familier nede ved KeKertaussaK, da 

 Fangsten er bedre her. I August Maaned endelig tager nogle faa Familier ind i 

 Laksefjorden for at fiske Laksørred og gaa paa Rensjagt. 



Af Hvidhval skydes en Del baade fra Iskant og fra Kajak. De fleste faas 

 imidlertid om Efteraaret i Garn. Sværdfisken (Spækhuggeren) forfølger under- 

 tiden Hvidhvalen og kan holde en Flok indespærret i Havnen, hvor de saa kan 

 skydes fra Land. 



Da Sværdfiskene aldrig æder Hunnerne, men nok dræber dem, findes i saa 

 Tilfælde altid de dræbte Hunner fuldstændig hele, udvendigt set. De er dræbt 

 tilsyneladende ved at blive klemt mellem 2 Sværdfisk, der opererer i udmærket 

 Forstaaelse og Samarbejde, og alle Ribben er som Regel knust. »Arbejder« Sværd- 

 fisken solo, dræber den sit Bytte ved et Slag over Ryggen, som den knækker, 

 altid paa et ganske bestemt Sted. Da Sværdfiskene ikke spiser Spæk, men flænser 

 det af i ganske regelmæssige Flager, for at naa ind til Kødet, driver der ofte store 

 Stykker Spæk og mata/c (Hud) rundt paa Vandet og kan nemt opsamles, naar 

 der er Ro i Farvandet. 



Der findes i alt 34 Huse, tilhorende Grønlændere, deraf 1 af Type IV, ingen 

 af Type III, 29 af Type II og 4 af Type I. I alle Husene findes Glasvindu; der- 

 imod er 7 uden Kakkelovn og opvarmes kun af Spæklamper. Huset af Type IV 

 har baade Kakkelovn og Komfur. Husene udluftes sjældent om Sommeren. 



Prøven er en selvstændig Kommune uden tilhørende Bopladser og hører 

 til 11. Landsraadskreds. Angaaende Kommunekassens -Regnskab henvises til det 

 almindelige Skema. 



Anlægget bestyres af en Assistent, der staar under Bestyreren ved Upermvik. 

 Han forestaar hele Distriktets Tranbrænding. 



Anlæggets offentlige Bygninger er: 



Assistentbolig, Butik, gi. Proviantbod, Kulhus, nyere Provi- 

 antbod, Krudthus og flere mindre Skure, alle beliggende paa Prøvens 0. 

 Paa Sandøen findes Tranbrænderiet med 2 Spækkedler i fri Luft, 1 Spækhus, 

 1 Tranhus og 1 Klarehus med 3 Klarekasser. Desuden findes paa Prøvens 

 Kapel, Skole og 1 lille Lighus. 



