486 UPERNIVIK DISTRIKT 



Paa Sandøen findes i fri Luft 2 Trankedler. Syd for Kedlerne ligger Klare- 

 huset med 3 Klarekasser, bygget 1851 af Brædder og med Skifertag. Størrelse 

 9x7 m. 



Paa den anden Side af TraDkedlerne ligger et Trankus, 13 X 8 m stort, 

 der er bygget 1889 af Brædder og med Spaantag. Det bruges tillige som Bødker- 

 værksted. 



Endelig findes et Spækhus paa Sandøen, opført 1885 af Tørv og Sten med 

 papbelagt Tag over. Det ligger nu for langt ude mod Vandet, idet Grunden un- 

 dergraves, og særlig det nordøstlige Hjørne truer med at styrte ned. 



Ud for Tranbrænderiet findes en mindre Anlægsbro for Baade og Stor- 

 baade, der har afleveret deres Spæklast fra de øvrige Handelssteder. 



Kapellet er en Træbygning med Spaantag uden Taarn. Stole værket bestaar 

 af 18 Bænke. En Klokke findes paa Vestgavlen af Bygningen. Den er overmaade 

 utæt, og Træværket flere Steder fuldstændigt mørt. 



Skolen er af samme Type som et Grønlænderhus af Type II, kun be- 

 tydeligt større. Der findes 2 Fag Vinduer, og Lokalet er i det hele velegnet til 

 sit Formaal. Inventariet er det sædvanlige Skoleinventar. 



Udstedet Søndre Upernivik 



forsynes fra Anlægget »Prøven« og bestyres af en Udstedsbestyrer. 



Under Udstedet hører 2 Bopladser, der imidlertid som Regel ikke kan regnes 

 som faste, da Beboerne undertiden alle, men i hvert Tilfælde for største 

 Delen, flytter til Sdr. Upernivik i Trangstider, d. v. s. om Efteraaret og til Dels 

 om Vinteren. 



Sdr. Upernivik ligger ca. 34 km Syd for Prøven paa en Halvø, der skyder 

 sig ud fra den store Sdr. Uperniviks 0. Denne Halvø danner den vestlige Begræns- 

 ning af Havnen, der dog ikke er nogen Havn i egentlig Forstand — dertil er den 

 for stor og aaben mod Syd og Øst. Under Sydveststorme ligger Baade og Skibe 

 meget udsatte for Sø, hvorimod der sjældent kommer synderlig mange Isfjælde 

 ind. Farvandet uden for og i Havnen er overalt ganske fri for Skær. Skibene kan 

 fortøje i Læ af den lille Halvø lige ved eller neden for Udstedet. Bunden er ude- 

 lukkende Ler. Isen lægger sig paa Havnen i Slutningen af November, og den vil 

 som Regel være isfri først i Juni. 



Slædevejen gaar, naar Isen er daarlig uden om Forbjerget KingigtoK, op over 

 Land, hvor der findes en ret jævnt skraanende Dalsænkning; den største Højde, 

 man naar op til, er ca. 200 m; men Vejen kan være besværlig nok, da her som Re- 

 gel ligger meget Sne. Normalt gaar Slæde vej en nordpaa uden om den lille Halvøs 

 Sydkyst op mod KingigtoK, hvor man maa køre op paa Isfoden, da Isen uden for 

 KingigtoK, hvis der overhovedet er noget, altid er for tynd og farlig at køre paa. 

 Isfoden danner imidlertid altid en overordentlig bekvem Vej, næsten uden Ujævn- 

 heder. Efter at være kommen over Land ved den lille Halvø, der danner den saa- 

 kaldte »Kaffehavn«, gaar Vejen i en Bue ind i Bugten op mod KeKertaussaK. 



