UPERNIVIK DISTRIKT 499 



snæver og endda indsnævres yderligere af et Rev, der under Vandet skyder sig 

 ud i Løbet fra Øst. 



I selve TasiussaK'en er der Vand nok næsten ind til den primitive Lossebro. 

 Havnen har dog den Fejl, at den paa Grund af sin snævre Munding er islagt til 

 langt hen paa Foraaret, idet den sjældent er isfri for i Begyndelsen af Juli, og ofte 

 er der fast Islæg fra Midten af September. Fra Begyndelsen af Oktober er det umu- 

 ligt at forcere Isen i Havnen, selv med Motorbaad. 



Større Skibe kan lægge til ved en Bugt Sonden for Kirken, uden for den egent- 

 lige Havn. Her findes en Fortojningssten med Hul i, men Skibe kan ikke ligge 

 her under Sydveststorm e, idet denne Vind staar lige paa; men lige sydfor, en lille 

 halv km borte, under det hoje Land, der ogsaa horer til TasiussaK Øen, er der en 

 udmærket Ankerplads med Læ for alle Vinde. 



Ogsaa her gaar Isen sent, saa det er kun et Par Maaneder om Sommeren, 

 man kan besejle TasiussaK. 



Af Udstedets offentlige Bygninger ses kun Kirken, hvorimod Handelens Byg- 

 ninger ligger saa godt skjult, at de forst ses, naar man kommer ind i TasiussaK'en. 



Neden for Kirken ses et Par Grønlænderhuse samt et dansk-gronlandsk Hus 

 af Type III, tilhorende Stationen Thule. 



Den egentlige Gronlænderboplads ligger ude paa et Næs ca. 1 km Vest for 

 Handelens Bygninger. Handelens Bygninger ligger, som omtalt, nede ved Havnen. 

 Nederst ved Landgangsbroen ligger til venstre Butikken, med Proviantbod paa 

 Loftet, og til højre Spækhus og Bødkerværksted. Syd for Butikken findes Galgen 

 til at ophænge Bjørneskind i, den største og tillige mest velfyldte i Dansk Nord- 

 grønland. Længere opjje i Landet oven for en lille Ferskvandssø ligger Udligger- 

 boligen. Udsigten herfra er meget begrænset af de omkringliggende Fjælde. 

 Mørketiden er her betydelig mere følelig end ved Upernivik, ligesom den mør- 

 keste »Dag« er mørkere end ved Kolonistedet. 



De omkringliggende Fjælde er ret nøgne og uden synderlig Vegetation, men 

 i Dalene længere inde paa Øen findes temmelig rig Vegetation, ligesom her ogsaa 

 skæres en Del Tørv, der imidlertid ikke er af synderlig god Kvalitet. 



Slæde vej en sydpaa gaar fra Bopladsnæsset ned mod en kortere Landkørsel 

 over TasiussaK Øen; forinden Sporet har naaet denne Overkørsel, skiller der sig et 

 Spor ud, der fører til Bopladsen ErKordleK. 



Mod Nord fører Slædevejen forbi Vestsiden af TasiussaK Øen, fra hvis Nord- 

 vestpynt et Spor gaar mod Nordvest til Ikerasârssuk, og et ret i Nord til SätoK. 



Bebyggelsen falder som allerede nævnt i 2 Dele, en med et Par Huse i Nær- 

 heden af Handelens Bygninger med Front ud mod Vandet og én Del, den egentlige 

 Gronlænderboplads, hvor ogsaa indtil for faa Aar siden (1906) Handelens Bygnin- 

 ger har ligget, paa Næsset ca. 1 km Vest for Handelsstedet. 



I 1918 bestod Befolkningen i TasiussaK af 37 Grønlændere og 1 Dansk; af 

 Grønlænderne var 14 af Mandkøn og 23 af Kvindekøn. 



4 Mænd og 5 Kvinder var gifte. Over 12 Aar var der 5 unge Mænd og 7 unge 

 Piger og endelig var der 5 Drenge og 5 Piger samt 6 Enker. 



32* 



