504 UPERNIVIK DISTRIKT 



Der fandtes 10 Kajakker og 9 Rifler samt 6 Slæder med Hunde, 5 havde 

 Hajsnøre, 2 hver 1 Konebaad og 3 Skindtelte. 



Beboerne er flittige, gennemgaaende dygtige Fangere og forholdsvis vel- 

 situerede. 



Der fanges mest Ringsæl, men ogsaa en Del store Sæler, baade Klapmyds 

 og Remmesæl, Klapmyds mest fra Kajak, efter at Beboerne er flyttet ud fra 

 Vinterbopladsen og ligger i Telt, mest ude paa Vestsiden af Øen i Nærheden af 

 den gamle Boplads Itivdliarssuk. 



Ogsaa Hvidhvaler fanges der en Del af fra Kajak. 



Af Ederfugle skydes mange, idet de ruger i forholdsvis Nærhed af Bopladsen 

 ude paa nogle af de yderste Øer. 



Bopladsen SàtoK 



ligger 15 km Øst for ovennævnte Pladser og ca. 20 km ret Nord for TasiussaK. 

 For Tiden ligger Husene samlede paa én 0, men for nogle Aar siden boede man 

 tillige paa et Par andre af de smaa flade Øer. 



Her fandtes 1918 5 Huse, alle af Type II og med Glasrude. I 2 af Husene 

 var Kakkelovne. 



Folketallet var 34, 14 af Mandkon og 20 af Kvindekøn. 4 Mænd og 4 Kvin- 

 der var gifte, 2 Enker, 5 Mandfolk over og 5 under 12 Aar samt 5 unge Piger over 

 12 Aar og 9 under. 



lait fandtes af Erhvervsredskaber : 7 Kajakker og 7 Rifler, 6 Slæder med 

 Hunde, ca. 40 Isgarn og 6 Hajsnorer. 2 havde Skindtelte, 3 nøjedes med Stovt- 

 telte, men kun 2 havde Konebaad. 



Befolkningen er gennemgaaende flittig og fanger jævnt godt hele Aaret. 

 Om Sommeren flytter alle i Telt og bor rundt omkring ved Fjordens Bredder 

 for Fangstens Skyld; imens udluftes Husene som andre Steder, hvor man flytter 

 ud i Telt. 



Her fanges som Regel flere Hvidhvaler end ved andre af de tidligere nævnte 

 Pladser, idet et Hovedtræk gaar lige forbi Næsset, hvorpaa Bopladsen ligger, og 

 her vilde uden Tvivl være udmærkede Betingelser for Garnfangst. 



En seminarieuddannet Kateket underviser Børnene. 



Den almindelige Slædevej gaar fra SàtoK til op mod Forbjerget Nûluk og der- 

 fra for det meste over Kavdlunât itivdlia, en ret kort og som Regel ikke særlig be- 

 sværlig Landkorsel, til Bugten mellem denne og TugtoKortoK. Her drejer Spo- 

 ret mod Øst hen mod nok en Landkørsel, der er markeret med en mindre Varde, i 

 Nærheden af hvilken Landkorsel den for et Par Aar siden nedlagde Boplads SarfaK 

 ligger. I gunstige Isaar er det muligt at køre Øst om Øen Kavdlunât paa Havisen 

 lige til SarfaK eller højest over en lille Landkorsel Sarfaup itivdlia; ved SarfaK 

 er Isen, som antydet i Navnet, ofte strømskaaret. Fra SarfaK sætter Sporet lige 

 over Gieseckes Isfjord til Bopladsen Kuk. Noget før man naar ud til Midten af 

 Fjorden, ses Kap Shackleton med sin brunrode, massive, imponerende Masse 



