UPERNIVIK DISTRIKT 515 



stent Brandt, uden Tilladelse forlod den et Aar, hvorved han paadrog sig Inspek- 

 tørens Unaade. Efter at den 1805 paany var indrettet som fuldstændig Koloni, 

 bestod Bygningerne af Stokværks- Vaaningshus, Bindingsværks-Spækhus samt 

 Smedie. Mandskabet bestod af: Købmand, Assistent, Baadsmand, Bødker, Tøm- 

 rer, 1 Matros og 1 Kok. 



Efter 1808 kom der under Krigen intet Skib til Kolonien. 1811 opsendtes 

 Godhavns Jagt for at afhente Købmanden og 3 af Folkene. De tilbageblivende 

 formanedes til »indbyrdes Samdrægtighed og fornuftig og venlig Omgængelse med 

 Grønlænderne«, og disse til ikke at stille Fordringer til de Danske, hvis Forraad 

 var saa ringe. Da det Aaret efter endnu ikke var muligt at yde Kolonien Und- 

 sætning, sendtes Jagten atter afsted for at hente Resten af Folkene, men naaede 

 paa Grund af daarlige Vejrforhold kun til Svartenhuk. Der bragtes derfor lidt 

 Proviant derop fra UmånaK paa Slæder i Løbet af Vinteren 1813, og om Som- 

 meren afhentedes endnu 3 Danske, som vidnede, at »adskillige Grønlændere havde 

 hjulpet dem med Fode i deres foregaaende Nød og Trang«. Formanden Steen- 

 holdt blev ene tilbage med sin grønlandske Familie, men holdt ikke ud mere 

 end et Aar. 



Efter Koloniens endelige Genoprettelse steg Produktionen ret hurtigt. Rink 

 angiver 1850 dens Gennemsnit til: 868 Tonder Spæk, 4840 Sæl-, 29 Bjørne- og 

 942 Ræveskind samt 50 à 100 kg Ederdun og tilføjer, at den »med Tiden 

 maaske vil blive den mest indbringende i Grønland«. 



Udstederne. Ved Prøven anstilledes, som ovenfor omtalt, et »Garnforsøg 

 allerede under Koloniens første Bestaaen. Forsøget genoprettedes 1800, idet der 

 bosattes en dansk Mand med nogle Handelsvarer og Remedier, især til Isgarns- 

 fangst. 1805 bestod Bygningerne af et Jordhus med Trætag og »en paneleret 

 Afdeling til Underassistenten«, et dito til Materialier og et dito med to Afdelinger 

 til Proviant og Varer samt Brygning. Produktionen udgjorde 1806: 83 Tonder 

 Spæk, 3 Bjørneskind og 170 Hvalbarder. 1825 besattes Prøven paany med 3 Mand 

 for at afværge »skadelig Sammenhobning« med Kolonien. Siden den Tid har An- 

 lægget været konstant. 1850 var det den mest produktive Plads i Distriktet. — Ved 

 KingigtoK oprettedes 1802 et »Garnforsøg«, som hver Vinter lededes af en dansk 

 Kolonist. Det nedlagdes under Krigen, men 1850 var Pladsen paany Udsted, Rink 

 siger: »den nordligste Handelsplads i Grønland«. — 1805 anbragtes en Blandings- 

 familie ved »Abletok« (o: AugpilagtoK), hvor der allerede 1799 boede en Del 

 Grønlændere; der leveredes dem et Aabentvandsgarn til Hvidhvalfangst, nogle 

 Isgarn samt en Del Jernbaandstonder. Ogsaa dette Forsøg ophorte under Krigen, 

 men var 1850 atter Udsted og bestyredes af en dansk Udligger. Ved TasiussaK 

 anbragtes ligeledes 1805 et Par Kolonister, som skulde drive baade Handel og 

 Garnfangst. 1808 stod her et Jordhus med Trætag til Beboelse og et dito til Pro- 

 viant, Materialier og Produkter. 1811 var dette Sted Genstand for et heldigvis 

 enestaaende Overfald, idet en engelsk Hvalfangerbesætning »velbevæbnede med 

 Flinter og Huggerter«, under Kaptajnens Ledelse opbrød Husene og røvede og 



33* 



