THULE DISTRIKT 525 



nærme den store Kvinde, der sender sine Fangstdyr ud til Menneskene. Naar 

 de var paa Rejse, maatte de derfor, naar de var i Trang til Vandladning, gaa op 

 paa et Isfjæld, der dog minder om Landet, hvorfra det stammer. Derfor var denne 

 Isfjældsbanke god for saadanne Kvinder paa Rejse paa Grund af de mange Is- 

 fjælde, der her er samlede. 



Et Blik paa Kortet viser, at Melville Bugten fra Holms og i en Bue mod 

 Nordvest begynder som en i det store set ubrudt Kyst uden storre Indskæringer; 

 det første virkelige Brud paa Linien har vi i Indskæringen mellem Kap Mur- 

 doch og Kap Melville, en Indskæring, vi passende kunde kalde Barriere Bugten. 

 Gaar man imidlertid de sparsomme Landrester nærmere efter, fremgaar det 

 tydeligt, at der ogsaa i den sydlige og midterste Del af Melville Bugten engang har 

 været meget betydelige Fjordkomplekser, som blot nu er begravet i Indlands- 

 isen. NunataK'erne, der maa betragtes som de sidste Rester af Fjordenes høj- 

 este Randfjælde, viser overalt Vej. Saaledes har der, blot for at nævne nogle Navne, 

 utvivlsomt været Fjorde ved Steenstrups Gletscher, Dunira Bugt, Nansens-, 

 Kong Oscars, Pearys, Rinks og Døcher Smiths Gletschere. I Barriere Bugten 

 træffer vi paa den første større Rest af de forhenværende Indskæringer, og disse 

 fortsættes da tydeligt helt frem til Kaj) York. Det er i alt Fald absolut givet, 

 at Strækningen Kap Murdoch— Kap York engang har bestaaet af store og dybe 

 Fjordkomplekser, der i deres vilde Skønhed sikkert har overgaaet alt, hvad vi nu 

 kender i Grønland. Herom bærer alle NunataK'erne rigt Vidnesbyrd, disse Nu- 

 nataK'er, der inden for de nuværende Fjordes Bassiner strækker sig langt ind 

 over Indlandsisen, som de sidste Mærkepæle for det Land, der forsvandt. 



En af de største og i enhver Henseende interessanteste Indskæringer er den, 

 vi træffer mellem Kap Melville og AkuliaruseK. Mundingsfjældene er her mid- 

 delhøje og ikke særlig udprægede, saaledes som det ofte kendes fra andre grøn- 

 landske Fjorde. Længere indad viser NunataK'erne, at Landet engang har hævet 

 sig indefter for antageligt atter at sænke sig ned til jævnt Land, der dannede 

 Fjordens Bund, saaledes som ved Søndre Strømfjord i Sydgrønland. 



Denne Bugt, som kaldes Meteorbugten, er bleven verdenskendt derved, 

 at der her er fundet fire store Meteorstene saa tæt ved hinanden, at de antagelig 

 maa stamme fra samme Fald. Allerede Ross fandt de indfødte i Besiddelse af 

 Knive, dannede af nogle store Sten, beliggende paa Meteorite Øen og Ironstone 

 Mount. Det blev gentagne Gange forsøgt at bringe dem hjem, saaledes ogsaa 

 fra dansk Side; men to Ekspeditioner med dette Formaal, Præsten Christoffer- 

 sens og senere C. L. Myhres, var saa rørende og barnlige i hele deres Anlæg, at 

 de løb ud i Sandet. 



Nordenskiölds Ekspeditionsskib »Sofie« gjorde i 1882 under Nathorst For- 

 .sog paa at naa frem til dem, men maatte opgive det paa Grund af Isvanskeligheder. 

 Først da Robert Peary havde faaet Nys om dem, blev der gjort noget alvorligt 

 for at faa dem ført hjem, og efter fire Aars energisk Arbejde med at bane Vej for 

 dem ned til Kysten, faa dem derned og om Bord, lykkedes det ham i 1897 at 

 føre tre til New York, den storste af dem vejede ca. 40 Tons. 



