THULE DISTRIKT 527 



kore over sikassaKen omtrent til selve Bopladsen Kap York, eller ad Puissilik 

 over Indlandsisen til Thule. 



Medens Isforholdene inde i Sidebriksf jorden saaledes gennemgaaende er 

 rolige og uforanderlige, er dette ikke Tilfældet med De dodes Fjord, i hvis Indre 

 der findes en meget livlig Bræ, der blot ikke faar Lejlighed til at afgive sin Pro- 

 duktion, fordi alle Kalvninger spærres af den vældige sikûssafc. Det Indre af denne 

 Fjord er derfor fuld af Revner og ganske ufarbar. Navnet De dodes Fjord har 

 den faaet, fordi Eskimoerne ved Kap York engang under en Epidemi flyttede her- 

 ind for at flygte fra Doden, men det fortælles, at Doden fulgte efter, og alle Udflyt- 

 terne omkom. Mærkeligt ved Kap York Bugten er, at hele Vestkysten dannes- 

 ikke af Land, men af Brærand, idet denne her ligger uden for Fjældlinien, der 

 ganske vist har Fjordrands Karakter, men har en Bræramme staaende som et- 

 vældigt Fodstykke foran sig. 



Isforhold og Fangstforhold. Isforholdene i Melville Bugten staar i saa nøje 

 Sammenhæng med Erhvervsforholdene, at det vil være naturligt at skildre dem 

 under ét. I et nogenlunde normalt Aar kan man regne med, at Melville Bugten 

 er isfri i August Maaned. Med isfri forstaar man her, at Vinterisen langs Land er 

 brudt op og giver Mulighed for Sejlads. Egentlig isfri er Melville Bugten selvfølgelig 

 aldrig, idet her ikke blot altid er store Flaader af baade svømmende og grundstødte 

 Isfjælde, men man maa ogsaa være forberedt paa, at drivende Vestis kan op- 

 fylde Farvandet, saa snart der i nogen Tid har blæst Vestenvinde eller Sydvest. 

 Har derimod Vindene inde fra Indlandsisen været fremherskende i nogen Tid eller 

 ogsaa Norden, er der aabent Farvand langs med Land; dog maa man ogsaa herinde 

 regne med betydelige Mængder af Kalvis, der ofte kan blokere alle Indskæringer. 



I den korte Sommer er der i August med aabent Vand usædvanlig gode Chan- 

 cer for Kajakfangst ikke blot paa almindelige Sæler, men ogsaa paa Narhvaler. 

 Disse sidste opholder sig dels uden for Bræerne, dels trækker de i store Stimer 

 langs med Kysterne af de faa isfri Lande og er for den øvede Fanger et forholdsvis 

 let Bytte. En enkelt Gang kommer ogsaa Træk af Hvalros sydfra, men det er 

 dog ikke saa ofte. Slædekorselen horer først op i Midten af Juli, i August kommer 

 Afbrydelsen med det aabne Vand, men allerede i Midten af September begynder 

 Nyisen at lægge sig saa kraftigt ud for Bræerne mellem Kap Melville og Kap Mur- 

 doch og andre lignende Steder, hvor Vinterisen ikke bryder helt op, at Slædefart 

 med Jagt paa Isbjørne igen kan begynde. Dog først i Oktober Maaned, paa Græn- 

 sen af November, kan man regne med, at større Bugter og Fjorde er farbare, og i. 

 Slutningen af November er Vejen aaben fra Kap York til Upernivik Norddistrikt. 

 I denne Tid har man som oftest ideelt Slædeføre. I Januar — Februar lægger Isen 

 sig længere til Sos, men efterhaanden som Sneen falder, og Havets Pres udefra gør 

 den mere opskruet, plejer Slædefarerne som oftest at følge en Revne, der gaar om- 

 trent i en lige Linie fra Bushnans til Holms 0. Langs med denne Revne findes 

 altid jævn og nylagt Is. Aabningen i Isen, der kan være smal som en Flod, kaldes 



