A N:o 7) Främst, av de mot rf-kamfersyra m. m. svarande glykolerna. 7 



Den sålunda erhållna glykolen visade emellertid egenskaper, 

 som avveko från den ur kamfersyrans estrar erhållna gly- 

 kolens. Den hade en annan kristallform, kompakta, skarp- 

 kantade sneda prismer. Smältpunkten var även 10 grader 

 högre. Vid behandling med etylalkoholisk saltsyra över- 

 fördes den emellertid uti oxiden med samma egenskaper 

 som den, vilken erhållits ur glykol från kamfersyrans estrar. 

 Anmärkas bör, att även en liten mängd av den lägre smäl- 

 tande och i långa nålar kristalliserande glykolen erhölls från 

 kamfolid. Blandad med den glykol, som erhållits ur kamfer- 

 syreester visade den ingen smältpunkts-depression. 



Det närmast till hands liggande antagandet är naturligt- 

 vis, att olikheten mellan de båda glykolerna skulle för- 

 anledas av cis-transisomeri, att i ena fallet de båda — CH^OH 

 grupperna skulle befinna sig på samma sida om ringsystemets 

 plan, i andra fallet åter på motsatta sidor: 



H CH.OH 



H CH^OH 



CH,—C 



CH, C 



.CH, 



CH, 



CH^ C 



CH, 



CH, 



CH, 



CH, CH^OH 



CH^OH 



CH, 



På grund av, att den högre smältande är huvudprodukt vid 

 inverkan av natrium och alkohol på kamfolid, och att den lägre 

 smältande uppträder endast i mindre mängd, kan man antaga 

 den förra vara cisform, vilken genom natriumalkoholatets 

 eller den starka natronlutens inverkan skulle undergått en 

 partiell omlagring i transform — den lägre smältande gly- 

 kolen. Vid reduktion av kamfersyrans estrar enligt den 

 Bouveault-Blanc'ska metoden är inverkan av dessa agen- 

 ser betydligt mera långvarig och sker dessutom delvis vid högre 

 temperatur, varför här omlagring hinner ske i högre grad, 



