4 H. N. Seritäi. 
srRÓMin yhdeksäntenä lapsena; kun kaksi häntä myóhemmin syntynyttä kuoli, 
jài Orro perheen nuorimmaksi. 
Ne, jotka kaikkialla tahtovat nähdä perinnöllisyyttä, johtavat varmaan 
Orro Donnerin suuren työkyvyn ja rautaisen ahkeruuden hänen saksalaisesta 
sukujuurestaan; voipihan niin ollakin: kieltämätöntähän lieneekin, että kyky 
kestävyyteen henkisessä työssä on semmoista saavutettua omaisuutta, joka saattaa 
kulkea perintönä. Perinnöllistähän saattaisi olla myös hänen suuri harrastuksensa 
taloudellisiin asioihin, harrastus, joka erittäin ilmenee myöhemmällä iällä, mutta 
se harrastus saattoi muutenkin olla kodista lähtöisin tarvitsematta varsinaista pe- 
rinnöllisyyttä olettaa. Ja kaikista vähimmin tarvitsee ajatella suoranaista pe- 
rinnöllisyyttä selittääksemme niità ihanteellisia pyrkimyksiä, jotka Orro Donnerin 
elämään loivat sen varsinaisen hohteen. Hänen ihanteellinen katsantotapansa 
oli varmaan ympäristön vaikuttama nuorukaisen herkästi vastaanottavaan mie- 
leen. Ja näiden vaikutteiden seurauksena oli, että OTTO Donner yksinään lukuisan 
perheen jäsenistä antautui kirjallisuuden ja tieteen alalle. 
Ihanteelliset harrastukset olivat osaksi peräisin kodista. Isä ANDREAS Don- 
NER oli nimittäin jotakin muutakin kuin liikemies: hän oli Kokkolan henkistenkin 
pyrintöjen keskuksena. Hänellä oli käytännöllis-taiteellista silmää: hänen piirus- 
tustensa mukaan rakennettiin Kokkolan raatihuone. Hän harrasti sivistyspyrin- 
töjä: hän oli n. s. HoncELrin koulun varsinainen perustaja, koulun, joka oli yksi 
maan ensimäisiä pikkukouluja — muuta mainitsematta. Orro Donner on aina mitä 
suurimmalla kiitollisuudella puhunut isästään ja on epäilemättä häneltä saanut pal? 
jon henkisestikin. Kivulloinen äiti OLıvıa MATHILDA DAHLSTRÖM, kuuluisan laula- 
jattaren JENNY Liwpin isän serkku, oli kertomusten mukaan hyvin soitannollinen. 
Niistä seikoista, jotka jo koulupoika-aikana saattoivat vaikuttaa nuoren 
DowwERin mieleen, mainittakoon, että hänen ollessaan viimeistä vuotta Vaa- 
san lukiossa hänen opettajanaan oli ollut G. Z. FORSMAN—Y RJÖ-KOSKINEN, ja var- 
maankin voinee olettaa vaikutusta hänen puoleltaan nuoren miehen mieleen. 
Edelleen sopii huomauttaa sitä yleistà isänmaallista innostusta, joka valtasi mie- 
let Kriminsodan aikana vihollisen maahan hyökätessä. Kauppaneuvos ANDREAS 
DONNER johti tarmokkaasti ja menestyksellä puolustustointa Kokkolassa, eikä tie- 
tysti silloinen mieliala voinut olla 19-vuotiaaseen nuorukaiseen tarttumatta. Py- 
syvä vaikutus oli varmaan myös sillä kiertomatkalla, jonka Orro DONNER kesällä 
v. 1857 teki omassa maassa. Tällä matkalla hàn ensi kertaa varsinaisesti tutus- 
tui suomalaiseen kansaan, hän puhutteli talonpoikia, näki heidán lukevan silloin 
harvalukuisia suomalaisia sanomalehtiä ja huomasi että kansallinen herätys oli 
käynnissä. 
Tom. XXXVIII. 
