18 E. N. SETÀÁLA. 
Mutta me joudumme tapausten edelle. Oikeastaan me nytkin jo olemme 
joutuneet liian kauaksi esittäessämme yhdessä jaksossa niitä vaiheita ja toimia, 
jotka saattoivat Doxxerin pysyvästi kiinnitetyksi yliopistoon. Meidän on kään- 
nyttävä hiukan takaisin ja luotava katsaus siihen tieteelliseen toimeen, joka 
liittyi OTTO Donnerin dosenttivuosiin sekä hänen ensimäisiin professorivuosiinsa. 
Sanskritistina ei Orro Donner yliopistonopettajaksi tultuaan varsinaisesti 
toiminut muuta kuin luentojen pitäjänä; eräs aiottu laaja käsikirjoitusjulkaisu, 
jota varten Donner jo oli alkuperäisen intialaisen küsikirjoituksen valokuvaut- 
tanut, jäi suorittamatta, osaksi senkin vuoksi, etteivát silmät kestäneet rasitta- 
vaa julkaisutyótà. Mutta ilmeistä oli, että Donnerin varsinaisena tarkoitukse- 
nakin oli käyttää opintonsa sanskritissa ja indoeuroppalaisessa vertailevassa 
kielitieteessä samansuuntaisten tutkimusten  suorittamiseksi suomalais-ugrilai- 
sella alalla. Luennoillaan hän usein käsitteli sekä kielten rakennetta yleensá 
että erittäinkin suomalais-ugrilaisia aineita. Suomalais-ugrilaisella alalla niin- 
ikään pääasiallisesti liikkuivat hánen julkaisemansa tutkimukset. 
Jatkaen niitä tutkimuksia, joihin hän oli pannut alun väitöskirjassaan ja 
Kalevipoeg-tutkimuksessaan hän keväällä 1870 Suomalaisen Kirjallisuuden 
Seuran kielitieteelliselle osakunnalle esitti kokeen selittää kiistanalaista Sampo- 
tarinaa, jonka selityskokeen hän sitten v. 1871 julkaisi saksaksi Suomen Tiede- 
seuran „Acta“ sarjan X:ssä osassa nimellä „Der Mythus vom Sampo”. Tässäkin 
kirjoituksessa esiintyy sama luonnontarullinen selitystapa kuin Donnerin Kalevi- 
poeg-tutkimuksessa. Vaikkakaan ei selitystapaa ja tuloksia semmoisinaan voi hy- 
väksyä, ansaitsee kuitenkin tunnustamista sen seikan käsittäminen, että Sampo- 
runot kalevalaisessa asussaan melkoiseksi osaksi esiintyvät toisintoina niistä 
Kalevalan runoista, jotka kuvaavat auringon kätkemistä ja jälleen ilmoille pää- 
semistä. 
Suomalais-ugrilaiselle alalle kuuluu myös Donnerin seuraavana vuonna 
julkaisema jo puheena ollut runsaita bibliografisia tietoja sisältävä väitôskirja 
„Öfversikt af den Finsk Ugriska spräkforskningens historia“, joka on alkuna 
OTTO Donnerin myóhemminkin ilmaantuviin bibliografisiin harrastuksiin ja jul- 
kaisuihin. 
Keräilläkseen tätä väitöskirjaansa varten aineksia Unkarin kirjastoista 
Orro DONNER keväällä v. 1872 kävi Unkarissa — matka, josta hän on julkais- 
sut hauskoja muistelmia ,Morgonbladet*issa. Nähtävästi tämä käynti hänessä 
synnytti rohkean ajatuksen: kansainvälisen altailaisen aikakauskirjan aikaansaa- 
misen. Kirjeessä Lônnrorille 22 p:ltä marraskuuta 1872 hän mainitsee jo ker- 
ran ennen puhuneensa tälle aikeestaan, jonka hän nyt uudistaa: aikomus oli 
Tom. XXXVIII. 
