28 EB. N. Seräri. 
maan yhteisiin asioihin. Se valtiollinen nousuaika, jonka ArEksANTERI ll:n hal- 
litusaika tuotti, tempasi mukaansa nuoren miehen mielen. 
Olemme jo ennen nähneet, miten Donner tieteellisen kirjailijatoimen 
ohella alkoi harjoittaa valtiollistakin ja miten hàn toimi sanomalehtimiehenákin. 
Ja sittemminkin Donner usein sanomalehdissä, aikakauskirjoissa tai lentokirja- 
sissa on käsitellyt yleisiä asioita. 
Nuoruutensa poliittisissa pyrinnöissä Donner oli ihanteiden ja vapaamieli- 
syyden mies, joka harrasti maan demokraattista edistystà. Hàn oli vapaamieli- 
semmällä kannalla kuin vanhat johtajat; eräässä kirjeessä apelleen (*/, 1862) 
hän nimenomaan sanoo SwELLMANia konservatiiviksi. Hänen maltillinen luon- 
teensa oli tietenkin iün karttuessa omiaan enentämään taipumusta konservatii- 
visuuteen. Edistysharrastus jäi kuitenkin suurissa piirteissä pysyväksi; ei hän 
milloinkaan vastustanut uutta ainoastaan siksi, että se oli uutta, vaan hàn 
tahtoi siihen nähden tarkkaa harkintaa käytettäväksi. 
Doxxerin uudistuspyrinnót olivat senaikuisille vallanpitäjille aivan liiallisia: 
huolimatta maltillisesta esiintymistavastaan Donner sai niskoilleen viranomais- 
ten taholta lähteneitä painokanteita. Kun Orro Donxerin toimittama „Helsing- 
fors Tidningar“ v. 1866 oli sisältänyt erään kirjoituksen „Mysterier pà admini- 
strationens omráde*, vaati Uudenmaanläänin kuvernóóri, vetoamalla prokuraatto- 
rin ja, kun ei prokuraattori eikä painoylihallitus tahtonut asiaan puuttua, Keis. 
Senaattiin, siitä nostettavaksi painokannetta, koska kirjoitus oli omiaan synnyt- 
tämään „epäluottamusta ja vastenmielisyyttä“ hallitusta vastaan sekä sisälsi 
kovia syytöksiä lääninhallituksia vastaan. Donner, vaikka ei ollut kirjoitusta 
itse kirjoittanut, vaan se oli kruununvouti Epv. GROUNDSTROEMIin tekemä, otti 
sen sisällyksestä vastatakseen, hankki kirjeenvaihdolla nimimismiehiltä tarpeel- 
lisia tietoja ja todisti kirjoituksessa esiintuodut tosiasiat oikeiksi, jonka johdosta 
hän vapautettiin. Eráàn Donnerin Helsingfors Dagbladissa 1869 julkaiseman kir- 
joituksen johdosta, joka koski maan silloista huonossa huudossa olevaa koulu- 
ylihallitusta, antoi senaatti painoylihallitukselle vakavan muistutuksen ja proku- 
raattorille käskyn nostaa syytteen lehteä vastaan. Kanneviskaali vaatikin tä- 
män johdosta, tahtomatta Donneria suorastaan väittää syylliseksi semmoiseen 
moittivaan puheeseen hallitsijasta, joka tuottaisi mestauksen, häntä kuitenkin 
rangaistavaksi niinkuin sitä, joka on moittinut Keis. Majesteetin tuomiota. Täl- 
läkin kertaa asia päättyi verraten lievästi: Donner pääsi 300 markan sakolla. 
Tietysti keskittyi maan herännyt valtiollinen elämä ennen kaikkea val- 
tiopäivien ympärille. Olemme jo ennen nähneet, että Donner jo 1867 vuoden 
valtiopäivillä oli pappissäädyn notarina. 1872 vuoden valtiopäivillä hän toimi 
Tom. XXXVIII. 
