Muistopuhe Otto Donnerista. 29 
yleisen valitusvaliokunnan sihteerinä, ja jo valtiopäivillä 1877—78 me tapaamme 
hänet pappissäädyn jäsenenä, yliopiston edustajana, ja tästä lähtien hän kai- 
killa säätyvaltiopäivillä 1904—05 oli jäsenenä pappissäädyssä aluksi Turun 
hiippakunnan koulunopettajain, sittemminsaman hiippakunnan papiston edustajana, 
kunnes 1905 astui maan hallitukseen. OTTO Doxnerin selvä puhekyky — sopi- 
nee mainita, että hän pikakirjoittajien arvostelun mukaan oli säädyn „paras 
puhuja“, jonka lausunnot muodon puolesta olivat aina ,painovalmiit^ — ja hä- 
nen hyvä käytännöllinen aistinsa, johon liittyi erinomaisen miellyttävä sekä jul- 
kinen että yksityinen esiintyminen, olivat edellytyksinä menestykselliseen toi- 
mintaan valtiollisella alalla. Hän saavuttikin suurta luottamusta, oli valtiopäi- 
villà tärkeiden valiokuntien jäsenenä ja puheenjohtajana, kahdenkymmenen 
vuoden kuluessa vista 1885 alkaen pappissäädyn pankkivaltuusmiehenä ja viime 
aikoina pankkivaltuuston puheenjohtajana. Niinikään hàn kutsuttiin jáseneksi . 
'tärkeihin hallituksen komiteoihin. 
Ei ole mahdollista tämän muistopuheen puitteissa, jonka päätehtävänä on- 
kin OTTO Donxerin tieteellisen toiminnan esitys, laajemmalta kertoa Donnerin 
valtiollisesta toiminnasta. Semmoiseen esitykseen kuuluisikin melkoisen pitkän, 
valtiollisessa elämässämme erityisen tärkeän ajanjakson kuvaaminen. Tässä 
mainittakoon ainoastaan joitakuita piirteitä. 
Valtiopäivillä DONNER sangen useasti oli tärkeän valtiovaliokunnan jäse- 
nenä, olipa hän toisinaan, milloin arpa suosi suomenkielisten säätyjen, pappis- 
ja talonpoikaissäädyn edustajia, tämän valiokunnan puheenjohtajanakin. DONNER 
oli epäilemättä tähän valiokuntaan aivan omansa, sillä paitsi taloudellisessa toi- 
minnassa saavutettua kokemusta finanssiasioissa hänellä myöskin oli erikoistie- 
toja valtio-oikeudellisista kysymyksistä. Viimeksimainitulla alalla hän on har- 
joittanut kirjailijatointakin. Tälle alalle kuuluu kirjoitus „Om ständernas rätt 
att deltaga i skollagsstiftningen“ v:lta 1881, jota vastaan tosin on ammatti- 
taholta tehty eräitä vastaväitteitä. Jo aikaisemmin mainitsimme erään hänen 
nuoruudenaikaisen tutkielmansa Suomen valtio-oikeudesta, joka silloin jäi painat- 
tamatta. Sen sijaan hän v. 1882 juuri äskenmainittua koululainsäätämisoikeutta 
koskevan väittelyn johdosta Lainopillisen yhdistyksen aikakauskirjassa julkaisi 
laajanlaisen kirjoituksen: „Om Finlands statsförfattningsrätt enligt Regeringsfor- 
men, Förenings- och Säkerhetsakten samt af dem beroende författningar“, joka 
ei osoita ainoastaan harrastusta, vaan myös tutkimuksia tällä alalla. 
Aivan erityisesti Orro Donner joutui omistamaan huomiotansa asevel- 
vollisuusasiallemme, kun hän vv. 1879—80 oli jäsenenä järjestelykomiteassa 
Suomen asevelvollista sotaväestöä varten; sen mukaan kuin on tunnettua, oli 
Tom. XXXVIII. 
