30 EH. N. SEriri. 
DONNER tämän komitean uutterimpia ja taidokkaimpia jäseniä. Tämän johdosta 
hänet valtiopäivillä 1888, jolloin oli käsiteltävänä esitys suomalaisen ratsuväen 
asettamisesta sekä eräistä muutoksista asevelvollisuuslakiin, valittiin jäseneksi 
asiata käsittelemään asetettuun asevelvollisuusvaliokuntaan ja sen puheenjoh- 
tajaksi. 
Yleinen asia, jonka ratkaisuun Donner on tehokkaasti vaikuttanut, on 
lääninedustusasia. Hán oli jäsenenä komiteassa, jonka tehtävänä oli ehdoituk- 
sen valmistaminen lääninedustuksesta Suomessa. Donner asettui vastakkaiselle 
kannalle pitäen läänejä liian suurina edustuspiireinä. Mielipiteensä hän toi esiin- 
Juridiska Föreningens Tidskrift“issä v. 1883 julkaisemassaan kirjoituksessa „Läns- 
eller hárads-representationen i Finland“, joka myóskin ilmestyi erikseen. Tämä 
kirjoitus epäilemättä ratkaisevasti vaikutti siihen, että esitys lääninedustuksesta 
hylättiin pappis- ja talonpoikaissäädyssä 1885 vuoden valtiopäivillä. Sillä, mitä 
DONNER kirjoituksessaan toi esiin, on epäilemättä suuri merkitys ja hänen esiin- 
tuomansa mietteet paikkansapitäviä. Toinen kysymys on, eikö tässäkin asiassa 
paras ollut hyvän vihollinen. Niinkuin tunnettu, ei myóhemmin uutta, uusille 
perusteille rakentuvaa esitystà ole saatu, jonka vuoksi saattaa arvella, ettà vä- 
hemmänkin tyydyttävän esityksen hyväksyminen silloin olisi voinut olla pai- 
kallaan. 
Se käsitys saattoi olla lähellä, että Donner oli luonteeltaan taipuisa ja 
pehmeä ja että hän tämänmukaisesti politiikassa yleensá seurasi tunnustettujen 
johtajien ohjeita. Ettei niin kuitenkaan ollut laita, tuli selvästi näkyviin niinä 
sortovuosina, jotka seurasivat helmikuunmanifestin julkaisemista v. 1899. Kun 
DowNERin vakaumus ei käynyt yhteen vanhojen asetoverien mielipiteen kanssa, 
nim hän varmasti ja päättävästi erosi heistä ja liittyi niihin, jotka asettuivat 
selvän vastarinnan kannalle laittomuusjárjestelmáá vastaan. Niin monissa neu- 
votteluissa, joita sortovuosina kansalaisten kesken pidettiin, oli DoxwER aina 
mukana yhtenä hartaimmista osanottajista ja yhtenà laillisuustaistelumme joh- 
tomiehistä. 
Kun sitten pimeät uhkat hälvenivät ja perustuslaillinen senaatti asetet- 
tiin suurlakon aikana kaatuneen sijaan, pidettiin aivan itsestään selvänä, että 
DONNER oli tuleva yhdeksi uuden hallituksen jäsenistä. Se työ, joka tuli 
tämän uuden hallituksen hartioille, oli äärettomän raskas. Oli koetettava saada 
nopeasti korjatuksi laittomuuden vauriot, mutta samalla saatava aikaan sekä val- 
tiolisen että yhteiskunnallisen elämän alalla suuri uudistustyô, johon vihdoin- 
kin tilaisuus näytti tarjoutuvan. Suomen kirkon ja koulun päällikkônä Donner 
saattoi panna vireille kaksi lempiajatustaan: lainsäädännön uskonnonvapaudesta 
Tom. XXXVIII. 
