Minnestal öfver Senatorn Karl Emil Ferdinand Ignatius. 7 
både såsom historisk examinator och genom Ignatii utgifna skrifter lärt känna och vär- 
dera honom. Det var måhända ej utan saknad denne numera måste, om ock ej helt 
och hållet öfvergifva sitt älsklingsämne, historien, dock rikta sin hufvudsakliga uppmärk- 
samhet och omsorg åt ett annat håll: statistiken. Vid sina statistiska arbeten fick han, 
enligt hvad han själf meddelat, till en början goda råd och ledning af sin chef. Äfven en 
annan man hade fäst sin uppmärksamhet vid I. som en lofvande ung förmåga, nämligen 
Johan Vilhelm Snellman, då för tiden finanschef i senaten. På hans uppmaning utarbe- 
tade I. en öfversikt af Finlands sjöfart och handel under årtiondet 1856—-65, hvilken 
utkom af trycket 1866 och utgjorde början till den stora publikation: , Bidrag till Fin- 
lands officiella statistik", hvaraf sedan en stor mängd delar utkommit, behandlande lan- 
dets jordbruk, ekonomiska tillstånd, befolkningsförhållanden m. m. 
Under senare hälften af 1867 företog I. med statsunderstöd en utrikes resa till 
Skandinavien, Frankrike, Italien, Belgien och Tyskland för att studera den officiella sta- 
.tistiken och de statistiska ämbetsverkens arbetsmetoder i dessa länder, samt bevistade 
därunder bland annat en statistisk kongress i Florenz och återkom hem jultiden 1867. 
Rein hade emellertid aflidit, och I. utnämndes i början af följande året till tjänstförrät- 
tande samt 1870 till ordinarie föreståndare för statistiska byrån. Såsom chef för verket 
fortsatte han energiskt det påbegynta arbetet på utredandet af Finlands statistiska förhål- 
landen och har i detta afseende inlagt betydande förtjänster. Uti bidragen till Finlands 
officiella statistik har texten till ej mindre än 31 häften flutit ur hans penna, och dessa 
texter äro, enligt sakkunnigas omdöme, om än man stundom kunde önska dem något 
utförligare, dock alltid sakliga, själfständiga och upplysande. Enligt af I. till senaten 
ingifna förslag vidtogos genomgripande förändringar i sättet att insamla de till byrån 
inkommande uppgifterna med syfte att göra dem säkrare och mera detaljerade; nya 
formulär utarbetades för insamlandet, och det arbete, som i detta afseende dittills 
âlegat länestyrelserna, blef fördeladt på flera skilda ämbetsverk, af hvilka hvart och ett 
borde befatta sig blott med sådana förhållanden, hvarom det hade speciell kännedom. 
Bearbetningen af primäruppgifterna genom byrån blef likaledes ställd på en den statis- 
tiska vetenskapens utveckling motsvarande fot, och statistiska ämbetsverkets organisation 
blef utvidgad och förbättrad. Särskildt anses Ignatii förtjänst vara betydande i fråga 
om förbättring af Finlands befolkningsstatistik. Mycken betydelse har äfven tillagts 
den af statistiska byrån verkställda så kallade ,jordbruksenquéten^ i Nylands làn af 
år 1876, hvarigenom erhölls en ingående, på direkt undersökning genom därtill utsedde 
uppgiftsinsamlare grundad beskrifning öfver jordbruksförhällandena därstädes. Detta 
arbete, som offentliggjordes i Bidrag till Finlands officiella statistik, 1879, ansågs på 
sin tid motsvara mycket högt ställda fordringar på detaljkännedom och tillförlitlighet. 
I. hade ursprungligen föreslagit, att en fullständig utredning af jordbruksförhållandena 
i hela landet — med undantag af Lappmarken — måtte åstadkommas, men med hän- 
syn till de dryga kostnaderna härför inskränktes denna undersökning af regeringen till 
endast förenämnda län. Då industristyrelsen inrättades 1884, blef den ålagd att utar- 
beta redogörelser för den inhemska industrin, hufvudsakligen enligt ett af I. tidigare 
uppgjordt förslag. 
Tom. XXXVIII. 
