Minnestal öfver Professor Emeritus, Statsrådet Jakob Johan Wilhelm Lagus. 5 
(1847) och kunde egna tid àt ett nàgot lättare skriftställeri. Under 1849 utgaf han i 
disputationspartiklar — ett sätt, ehuru obekvämt, att fà tryckningen af ett arbete 
bekostadt — sitt på svenska skrifna arbete om Den klassiska forntidens ställning till 
medeltiden. Det grundar sig i hufvudsak på moderna specialverk, men går äfven här 
och där tillbaka till primärkällorna. Det tyvärr ofullbordade arbetet kan allt ännu, 
ehuru naturligtvis i mycket föräldradt, läsas med stort intresse. Stilistiskt står det 
främst bland Lagus arbeten: väl disponeradt, klart, varmt, ådagaläggande att Lagus 
äfven hade förmåga att arbeta sig fram till allmänna synpunkter, ehuru det framför 
allt är detaljernas uppsökande, ordnande och utredande, som intresserar honom. 
Samma år utgaf Lagus för professuren r Romersk litteratur afhandlingen Studia 
latina provincialium, där han på grund af en omfattande belüsenhet lemnar en förteck- 
ning öfver latinska författare i de romerska provinserna. Det var sannolikt tidens 
knapphet som tvang honom till denna sammanträngda, registerartade, men icke värde- 
lösa framställning. Professuren tillföll emellertid Brunér såsom mera meriterad. 
Vid denna tid återvände G. A. Wallin och M. A. Castrén från sina för veten- 
skapen betydelsefulla forskningsfärder. Måhända manad af deras exempel och i hvarje 
händelse drifven af en brinnande forskningshåg anträdde Lagus år 1850, understödd, 
om ock otillräckligt, med allmänna medel, en forskningsresa till Sydryssland. Åtföljd 
af sin unga maka slog han sig ned i Odessa, men företog därifrån talrika forsknings- 
färder längs Svarta hafvets kust, från Donaus mynning i vester till Kuban i öster och 
långt i det inre af landet. Särskildt var Krim, forntidens Tauriska Chersonesos, före- 
mål för hans iakttagelser. Hans afsikt var att skrifva ett omfattande arbete om det 
forna Scythien, dess historia, dess geografi och kulturförhållanden från äldsta tider intill 
hans egen tid. Hvad som särskildt lockade honom till detta ämne var å ena sidan den 
grekiska kolonisationens under två årtusenden sig sträckande insats i Scythiens historia, 
à andra sidan den vid denna tid af en del forskare hyllade åsikten, att man i Scytherna 
hade att söka de finsk-ugriska och specielt Suomi-folkets gamla stamfränder. Bland 
Lagus' litterära kvarlåtenskap finnas 6 stora volymer och därutöfver en mängd mindre 
häften innehållande material för detta arbete. Han har för ändamålet gjort excerpter 
och utdrag från hundratal grekiska författare och fragment af dem, börjande från Ho- 
meros och gående ända in på 1500:talet. De romerska auktorerna äro naturligtvis äfven 
anlitade, och därutöfver äfven polska och ryska författare 1 historia, geografi och stati- 
stik. Äfven turkiska källor hafva rådfrågats. Till samlingarna höra äfven flere tiotal 
kartor öch kopior af dylika från olika tider. Efter skilda synpunkter ordnade historiska 
och geografiska register orientera i källmaterialet. Ett inledningskapitel och början af 
en framställning-om Assyrernas förhållande till dessa näjder finnes i koncept utarbetadt. 
Ännu 1856 har Lagus sysselsatt sig med denna uppgift, som skulle bli hans lifs stor- 
verk; men sedan trädde andra plikter så bjudande i vägen, att han ej mer kunde full- 
följa sin plan. Detta uppgifvande af ett arbete, som kostat så mycken möda och som 
tycktes erbjuda så vidsträckta vyer, var för Lagus en lifssorg, som säkert icke mildra- 
des däraf, att hans vetenskapliga vänner i Odessa, Paul Becker och Philip Bruun, under 
de följande åren publicerade arbeten på detta tacksamma område, 
Tom. XXXVIII. 
