Minnestal öfver Professor Emeritus, Statsrådet Jakob Johan Wilhelm Lagus. 9 
giften dessutom fordrade kännedom af svenska, tyska, ryska och latin, hade Lagus mer 
än de flesta förutsättningar att beherska den, att ej tala om hans okufliga ihärdighet 
att samla, hvilken här sattes på härdt prof. Arbetet utgafs äfven på ryska af Veten- 
skapsakademin i Petersburg. 3 
Lagus' mest betydande biografiska arbete, näst det om Laxman, är Skalden Johan 
Henrik Kellgrens finska lefnadsminnen, 1884. TI företalet säges, att , materialet till 
ojämförligt största delen hopbragts ur äldre periodisk litteratur samt förut otryckta 
enskilda bref, anteckningar och andra handskrifter af olika slag". Då Kellgren var 
ungdomsvän till morfadren Jak. Tengström, kan man förstå att Lagus var den rätte 
och kanske ende mannen för sammanbringandet af de talrika värdefulla upplysningar 
biografin omsluter. I hvilken anda boken skrifvits framgår af slutorden: ,Johan Hen- 
rik Kellgrens namn blef ett intyg, ett bland många, om tvenne i sekler förenade 
brödrafolks gemensamma skördar på kulturens hågkomstrika arbetsfält, ett minne af 
hvad de i flydda dagar genom sina stora andar verkat och varit för hvarandra." 
Ett par år senare (1886) följde publikationen af Henrik Gabriel Porthans Bref 
till Mathias Culonius, och sedan den Porthanska manuskriptkistan öppnats, hade Lagus 
den glädjen att vid 81 års ålder kunna utgifva M. Calonii svars-bref till H. G. Por- 
than, hvilka ansågos ha blifvit af adressaten förstörda — en sägen, som Lagus dock 
aldrig rätt ville sätta tro till. Liksom publikationen af de Porthanska brefven följde 
på utgifvandet af Kellgrens finska lefnadsminnen, sluta dessa arbeten sig äfven histo- 
riskt tillsamman. Lagus säger om brefven ,att de kunde kallas ett lärorikt supplement 
icke blott till vårt universitets officiella handlingar, men ganska ofta äfven till det 
gustavianska tidehvarfvets memoar- och dagbokslitteratur“. Lagus har till brefven fogat 
utomordentligt rika namn- och sakregister, som afse ,icke blott att lemna en nödtorftig 
vägledning till orientering i innehållets mångfald, utan att ock i sin mån väcka intresse 
för omnämnda personer, orter och förhållanden af någon betydelse i vår historia, i vår 
yttre och inre kulturutveckling". 
Under åren 1886 och 1888 utkom Historik öfver finska universitetets mynt- 
och medaljkabinett, utarbetad på grund af studier i , digra protokolls- och statsböcker 
jämte brefregistratur och hvarjehanda spridda förteckningar". , Historiken erbjuder”, 
säger förf. med rätta, ,anknytningspunkter à ena sidan till de ofta ödesdigra skiften, 
hvilka öfvergått hela det finska lärosätet, samt å den andra till det tysta men ihärdiga 
odlingsarbete, hvilket där under alla tidernas och händelsernas växlingar i den onda 
som i den goda dagen fortbestätt och fortgätt.“ Det etnografiskt-historiska museet 
och skulptursamlingen voro ursprungligen med myntkabinettet förenade, hvadan vår 
fornforsknings och våra konststräfvandens första utveckling äfven genom «historiken 
belyses. 
Af länge beståndande värde kommer Lagus' stora arbete Åbo akademis student- 
matrikel ånyo upprättad att förblifva. Den utkom i 2 delar åren 1891 och 1895, 
hvartill Lagus vid 85 års ålder år 1906 fogade ett Supplementband. Hela arbetet om- 
fattar halftannat tusen sidor och lemnar biografiska uppgifter öfver nära 15,000 perso- 
ner. Att med ett naket alfabetiskt namnregister (därtill ofullständigt) som utgångspunkt 
Tom. XXXVIII. 
