40 
5) p.6. Om Lophostoma bidens : 
Dobson: Catal. Chiropt. Brit. Mus., 1878; p. 473—74, pl. XXVI, fig. 2. 
Peters: Monatsber. Akad. Wissensch. Berlin, 1865; p. 585—86. 
Spix: Simiarum et Vespertilionum Brasiliensium species novæ, 1823: p. 60. 
6) p.8. Om Tylostoma crenulatum og T. longifolwm : 
Dobson: Catal. Chiropt. Brit. Mus., 1878; p. 488—91, pl. XXV. 
Geoffroy St. Hilaire: Annales du Muséum d'hist. nat. Paris, tom. 15, 1810; p. 183—84, pl. 10. (T. erenu- 
latum.) 
Gervais: Castelnau: Expéd. scientif. dans les parties centr. de 'Amérique du Sud, Mammif, 1855; p. 49, 
pl. VIII, f. 9. (7, crenulatum.) 
Pelzeln:  Brasilische Såugethiere. Resultate von Johann Natterer's Reisen in den Jahren 1817 bis 1835. 
Herausgegeb. von d. k. k. zool. bot. Ges. Wien, Beiheft z. Bd. XXXIIT, 1883; p. 31. (7, longifoltum fra 
Villa Maria og S. Vicente, Mato Grosso.) 
Peters: Monatsber. Akad. Wissensch. Berlin, 1865; p. 514; ibd. 1866; p. 398. 
Wagner: Abhandl. k. bayerischen Akad. Wissensch. Munchen, mathem.-phys. Kl., Bd. 5, 1850; p. 163—64. 
Wagner: Die Såugethiere, von Schreber etc., Supplem., Abth. 5, 1855; p. 622—23, pl. 44. 
7) p.12. Foruden Stenodermerne fra Lagoa Santa og enkelte andre Arter af de samme Slægter 
har der til Sammenligning kun foreligget Stenoderma aclwadophilum; de andre Stenodermer ere omtalte 
efter Bøger, især efter: 
Dobson: Catal. Ghiropt. Brit. Mus., 1878; pl. (Alle Stenodermer undtagen Sphæronycteris.) 
Gervais: Castelnau: Expéd. part. centr. Amér. Sud, Mammif., 1855; pl. (Mange Stenodermer.) 
Leche: Zur Kenntn. d. Milchgebisses und der Zahnhomologien bei Chiroptera; Lunds Univ. Årsskr., 
Bd. XIV, 1877—78; p. 12—14, pl 1, f. V. (Ametrida.) 
Peters & Gundlach: Monastber. Akad. Wissensch. Berlin, 1861; p. 155—56. (Phyllostoma alboma- 
culatum, 9: Stenoderma falcatum.) 
Peters: Ibd, 1866; p. 396—98. (Ametrida.) 
Peters: I1bd., 1876; p. 429—34, 2 pl. (De fleste Stenodermer.) 
Peters: Sitzungsber. Akad Wissensch Berlin, 1882; p: 987—90, pl. XVI. (Sphæronycteris.) 
Thomas: Ann. Mag Nat Hist., 6 ser., vol. VII, 1891; p. 529—30. (Stenoderma nichollsi n. sp.) 
8) p.13. Om Vesperugo serotinus forma typica fra Mellem-Amerika : 
Dobson: Catal. Chiropt Brit. Mus., 1878; p. 192—93. 
Alston: Biologia Centrali-Americana, Mammalia, 1879; p. 20. 
9) p 13. Beskrivelser og Billeder af Vesperugo magellanicus, V. montanus og V. macrotus: 
Peters: Monatsber. Akad. Wissensch. Berlin, 1875; p. 785—92, pl. 
10) p 14. Om Vesperugo dorianus: 
Dobson: Annali del Museo Civico di Storia Naturale di Genova, ser. 2, vol. H, 1885; p. 17—18. 
«Vesperugo arge mn. sp”, Cope (Amer. Nat., vol. XXIII, 1889; p. 131) fra Syd-Brasilien er kun 
beskreven i såa almindelige Udtryk, at man ikke rigtig kan dømme om den, og den synes ikke at have 
været sammenlignet med de nærstaaende Arter; der er i Beskrivelsen vist ikke sagt noget, der ikke stemmer 
med de mindre Former af Vesperugo serotinus. 
11) p. 15. Om Molossus bonariensis: 
Peters: Monatsber. Akad. Wissensch. Berlin, 1874; p. 232—34, pl. 
12) p.16. Om Molossus nasutus: 
Peters: Monatsber. Akad. Wissensch. Berlin, 1865; p. 576—79, pl. 
Spix: Simiarum et Vespertilionum Brasiliensium species novæ, 1823; p. 60 
