(Anm. 15.) 
Lichanotus, Propithecus, Clwromys (i Modsætning til de Halvaber, der leve udenfor Madagaskar, 
Otolicnus, Stenops, Nycticebus, hos hvem Trommebenet er ganske sædvanligt). Man kunde maaske tænke 
påa at sammenligne med de Rovdyr, der have dobbelt Forbening i Bulla (Parker sammenligner Cladobates og 
Rhynchocyon med Felis (Mammalian Descent, 1885; p. 173 og 183); Rhynchocyon synes dog ikke at være 
ganske som Cladobvates; Parker synes ikke at kjende Cladobates rigtig, se: Philos. Transact. Roy. Soc. London, 
vol. 176, 1885; p. 268); men Forholdet er dog maaske et andet; Sagen er maaske kun, at Anmulus tym- 
panicus, den Liste paa Trommebenets Indervæg, hvortil Trommehinden er fæstet, er bleven særlig frem- 
staaende og derpaa løsnet fra den øvrige Del af Trommebenet, hvormed den nu kun staar i Forbindelse ved 
Hinde. I denne Henseende er Galeopithecus ganske som sædvanlige Pattedyr. Ogsaa andre Forskjelligheder 
findes mellem Cladobates og Galeopithecus i Trommehulens Bygning; hos Cladobates findes en ejendommelig 
Skillevæg i Trommehulen, hvad ikke findes hos Galeopithecus; Cladobates har en stærk Arteria stapedia, 
hvad ogsaa oftest findes hos Flagermus, men ikke hos Galeopithecus; 0.s.v. — Trods alle Forskjelligheder 
tør man dog vist nok sige, at der i Trommebenet er større Lighed mellem Galeopithecus og Cladobates end 
mellem nogen af dem og Flagermus; de staa begge paa et højere Trin. 
3) «In Bezug auf die Lage des Beckens nimmt Gal. eine vermittelnde Stellung zwischen Insectivora 
und C/vroptera ein.… Meningen hermed er kun, at Galeopithecus i Tallet af Ryghvirvler gjennemsnitlig 
staar mellem Insektædere og Flagermus; Flagermusene med den korte Krop have de færreste Hvirvler. Men 
der er, ogsaa efter Leche's Opgivelser, Insektædere (C/adobates), der have lige saa faa Ryghvirvler som 
Galeopithecus, og Flagermus, der have lige saa mange. For Spørgsmaalet om nærmeste Slægtskab har 
dette Forhold derfor ingen Betydning. s 
4) +Os epicoracotdeum» skal findes hos Galeopithecus og være temmelig ejendommelig udviklet; 
hos Insektædere: «kommt vor, aber in anderen Lagebeziehungen», hos Halvaber: «fehlt»; hos Flagermus: «bei 
Pteropt vållig mit Gal. ubereinstimmend». Hvad Leche kalder Øs epicoracowdeum hos Galeopithecus, er et 
forbenet Stykke af iste Ribbens Brusk, svarende til forbenede Stykker i de følgende Ribbensbruske; hvad 
han, ligesom Parker (Monogr. on the struct. and devel. of the Shoulder-girdle and Sternum in the Vertebrata; 
Ray Soc., 1868; p. 214, pl. XXVII), kalder Os epzcoracoideum hos Flagermus, er en Epiphyse påa Manubrium 
sternt, svarende til andre Epiphyser paa Brystbenets Led; hverken det ene eller det andet har noget at gjøre 
med det sædvanlige «Os epicoracoideum», der snarest er en Levning af Øs coracotdeum. Selv om Leche's 
Tydning var rigtig, vilde Forholdet hos Pteropodider og Galeopithecus være alt andet end «uberein- 
slimmend», om end Delenes Tal vilde være ens; iste Ribbens Brusk vilde saa hos Galeopithecus være et 
ubetydeligt lille Bruskstykke mellem selve Ribbenet og Os epicoracoideum, derimod hos Pteropus stor og 
forbenet; Os epicoracoideum hos Galeopithecus vilde være en stor altid fri Knogle, meget lignende iste 
Ribbens Brusk hos Flagermus, hos Pteropus derimod en uselvstændig Benskive, lignende en Epiphyse paa 
Randen af Manubriwm, hvormed det hos voxne smelter sammen. 1 Virkeligheden er Forskjellen mindre, 
men dog stor nok; den vigtigtigste Forskjel er den, at Galeopithecus, saa vidt man hidtil ved, i Modsætning 
til Flagermus ikke har nogen Epiphyse paa Randen af Manubriwm, og at Nøglebenet hos Galeopithecus er 
rykket saa langt ud til Siden, at dets Tilheftning kommer til at ligge helt paa iste Ribbens Brusk, ikke som 
hos Flagermusene paa Randen af Manubriwinm og paa mere eller mindre af det tilgrændsende af i1ste Ribbens 
Brusk. — I Henseende til Forbindelsen mellem Nøgleben, Manubrium og iste Ribbens Brusk afvige Galeo- 
pithecus og Flagermus paa forskjellig Maade fra de sædvanlige Forhold hos mere oprindelige Insektædere. 
De to forreste Led af Brystbenet, de to forreste Ribben 
og Nøglebenet, sete halvt fra Siden, halvt forfra. 1 og 2 
Manubrium og 2det Brystbens-Led. 3, 4, 5 og 6 Epiphyser 
paa Brystbenet hos Zteropus. 7 og 8 forbenede Ribbensbruske. 
9 og 10 Stykker ikke forbenet Ribbensbrusk hos GaZeopithecus. 
11 og 12 Ribben, iste og det. 13 Nøglebenet med Epiphyse, 
14, hos Pteropus. Nøglebenets Ledflade paa Manubrium og 
iste Ribbensbrusk hos Pteropus er skraveret. — Efter Leche 
skulle Stykkerne 3 hos Pteropus og 7 hos Galeopithecus svare 
2 å É k: til hinanden og være Epicoracoid, og 7 hos Pteropus og 9 hos 
Pteropus, jwv. Galeopithecus. Galeopithecus skulle være enstydige, Ribbensbruske, 
