(Anm. 15.) 
«beide Muskel vorhanden» hos Halvaber; «beide Muskel fehlen» hos Flagermus. Heri ere Galeopithecus og 
Flagermus mindre oprindelige end Insektædere. Det er en Lighed mellem Galeopithecus og Flagermus ; 
men det behøver ikke at tyde paa Slægtskab. 
24) «Pedaler M. eætensor brevis digitt qvinti» findes hos Galeopithecus, ikke hos Insektædere, 
«nur bei Loris gracilis» blandt Halvaber, men «bei der Mehrzahl der C/ar.» Der sigtes til, at Eætensor 
brevis digitorum hos Galeopithecus og de fleste Flagermus helt og holdent udspringer paa Foden som kort 
Muskel, at ikke den Del, der hører til dte Taa, udspringer paa Underbenet som lang Muskel. Leche slutter 
sig til den vistnok rigtige Mening, at hele Eætensor brevis oprindelig hos Pattedyr har været en lang Muskel 
med Udspring paa Underbenet, at Udspringet først efterhaanden har flyttet sig ned paa Foden, og at altsaa 
de Pattedyr, hos hvem noget af Musklen endnu udspringer paa Underbenet, i denne Henseende ere oprinde- 
ligere end de, hos hvem Musklen helt er flyttet ned paa Foden. Galeoptthecus er altsaa heri mindre op- 
rindelig end de ikke faa Flagermus, hos hvem Eæztensor brevis digitt qvinti udspringer paa Underbenet; 
Ligheden mellem Galeopithecus og nogle af Flagermusene er derfor uden Betydning. — Forholdene hos 
Flagermusene ere, efter hvad jeg selv har set, følgende: Hos Cynonycteris, Pteropus og Macroglossus er 
Extensor brevis til dte Taa en selvstændig Muskel, der udspringer paa Underbenet og ligger ved Siden af 
Peronæus brevis (Leche omtaler Musklen hos Pteropus efter Humphry). Hos Nycteris, Rlinolophus, 
Artobius udspringer Extensor brevis til dte Taa paa Foden sammen med Eztensor brevis til de øvrige 
Tæer. Hos Taphozous og Vesperugo (discolor) er Extensor brevis til dte Taa paa en Maade dobbelt; dels 
er der ganske den samme korte Muskel som hos R/inolophus 0.s.v., dels gaar der til dte Taa en Sene 
fra Peronæus brevis, hvad der tyder paa, at en lang Eætensor brevis digiti qvinti er sammensmeltet med 
Peronæus brevis (et lignende Forhold omtaler Macalister hos Cynopterus («Eleutherura marginata»; Philos. 
Transact., 1872; p. 158). Maisonneuve (Traité de Vostéol. et de la myol. du Vespertilio murinus, 1878, 
p. 290 og 300) beskriver det hos Vespertilio mwrinus). Forholdet hos Taphozous og Vesperugo synes 
iøvrigt at oplyse om, at naar Flagermus ikke have en lang men en kort Eætensor brevis digtti qvintt, er det 
ikke, fordi den lange Eætensor er rykket ned paa Foden og bleven kort, men fordi den lange Extensor brevis 
er vantreven og forsvunden og erstattet af en ny tilkommen kort Eætensor brevis. 
25) «Insertion des M. eætensor hallucis brevis» skal hos Flagermusene være som hos Galeopithecus, 
men anderledes hos Insektædere og Halvaber. Ligheden mellem Galeopithecus og Flagermus udtrykkes saa- 
ledes (p. 42):  «Characteristisch und gemeinsam far Gal. und Chiroptera ist die Insertion des Eæt. hallucis 
brevis an der Basis der Klauenphalange, wodurch er der einzige Strecker der 1. Zehe wird.… Leche omtaler 
selv en Eætensor hallucis longus hos Galeopithecus; men den skal fæste sig kun ved Grunden af Tommel- 
taaens iste Led og regnes derfor ikke for Strækkemuskel af iste Taa; hos Flagermusene mener Leche, at 
en lang Strækkemuskel til iste Tåa helt mangler; det skulde dog altsaa egenlig bero paa forskjellige Forhold 
hos Galeopithecus og Flagermus, at Eætensor brevis er den seinzige Strecker der 1. Zehe». Men Forholdene 
hos Flagermusene ere anderledes, end Leche tror. For det første kan der ogsaa hos Flagermus findes en 
Eætensor hallucis longus, udspringende paa Underbenet, fæstende sig ved Grunden af Tommeltaaens iste Led, 
som hos Galeopithecus; det findes hos Chilonycteris (der samtidig mangler T%brdalis anticus) og hos Noctilio; 
Macalister (1. c. p. 159) beskriver det hos Macroglossus (hvor jeg dog ikke har set det). For det andet er 
Ewxtensor hallucis brevis, i det mindste undertiden, lige saa fast bunden til Grunden af Tommeltaaens iste 
Led som til Kloleddet. For det tredje er det meget almindeligt, at Eætensor digitorum communis longus 
ogsaa har en Sene til Iiste Taa; jeg har set det hos Røznolophus, Artobius, Chilonycteris, Noctilio, Ta- 
phozous, Vesperugo; Macalister beskriver det hos Cynopterus, Megaderma og Rhinolophus, Maisonneuve hos 
Vespertilio murtnus. For det fjerde kan der findes to korte Strækkemuskler, begge naaende til Kloleddet: 
foruden den sædvanlige Afdeling til iste Taa af Extensor digitorum communis brevis findes der en egen 
Eætensor hallucis brevis; jeg selv har set det hos Taphozous; Maisonneuve har beskrevet det hos Vespertilio 
Mmwrinus. Undertiden, som hos Artobius og Molossus, findes den samme særlige Eæxtensor hallucis brevis 
ikke naaende til Kloleddet, men fæstende sig paa Grunden af Tommeltaaens iste Led. (Muligvis er Flager- 
musenes Eætensor hallucis brevis opstaaet ved Udspaltning i den sædvanlige Afdeling til Iste Taa af Eætensor 
digitorwm communis brevis; muligvis er det en oprindelig lang Muskel, der fra Underbenet har trukket sig 
ned påa Foden; sikkert er det den samme som den, der hos Chulonyeteris og Noctilio er kaldt Eætensor 
