105 



sluk, fordi (lens ArlK'Jdu er sna meget lettere. Dens Fæste Hytter sig frem fra Midten af 

 Underkjadiens nedre Hånd lil den forreste Ende: det er den forreste Del af Fæstet, der 

 ligger heliligst til at modvirke Masseter og derfor stadig brnges og \ii\er frenieflei-; det 

 bageste af Fæstet bruges mindre og \anlri\es, efleriiaanden som del forreste voxer. Jo 

 lasngere Fa'stet rykker frem, dest(j luermerc ved Sirnbens Midilinie kommer licle Musklen 

 lil at lig'ge; derved kommer den i storre Iteroring med Strubehovedet, og hvor Tungebenet 

 med (le omgivende Muskler glider paa den, bliver den senet. ^*) 



De Forlænder, der \irke \ed (inavningen, ere de, der rage bengst frem, den for- 

 reste i hver Kjæhe. Den stadige og stærke Brug, der gjøres af dem, bringer IJIodel til 

 vedblivende at strømme til og give dem Næring; de faa ikke Ro til at afslutte Viexlen og 

 danne Ilod, men vedblive at voxe i Længde ; deres Grund skydes længere og længere til- 

 bage i Retning eller Tandens oprindelige buede l'orm ; de n\re IraMige lilbage gjennem 

 Mellcmkjæbebenel ind i Overkjæliebenel . de nedre gjennem Lnderkjæbens Krop tilbage 

 under Kindtænderne i Retning af Ledknnden. Fmaillekhedningcn spra'Uges ved Tainlens 

 sta'rkc Væxt og bliver kun tilbage som et ISaand langs Tandens Forside, hvor Trykkel er 

 storsL"! 



Tyggemusklernes Ejendommeligheder præge sig stærkt i Hovedskallen, dels ved 

 deres egen umiddelbare Nirkning, dels gjennem deres Indflydelse paa Underkjæbens Re- 

 vægelscr. 



Af hele Masseter'^ Styrke folger, al hele Kindbuen bojes paa en egen Ahiade. Hos 

 de Heste Pattedyr er Kindbuen forlil huet nedad, formet efter t'jet, men bagtil buet opad, 

 trukken opefter af den sta'rke Fascia temporalis, der er fæstet langs dens ovre Rand; hos 

 Gnaverne bues ogsaa den bageste Del nedad, fordi den trækkes ned af Masseter. Kind- 

 buens forreste nederste Rod skydes frem af del stærke Senefæste af den Del af Masseter ?■ 

 forreste indre Lag, der udspringer paa Indersiden af det forreste af Kindbuen langs Oje- 

 buleus Fon-and; Senen glider bag Kindbue-Rodens bageste Rand og skyder den efter- 

 haanden saa langt frem , at den kommer til at ligge udfor de bageste Forkiudla'uder. — 

 Gaar Masseler igjennem Canalis infraorhitatis , udvides Kanalen, og dens ovre \a\g, Oje- 

 bulens Forrand, skydes tilbage, ligeledes hele Ojel; paa (her- og Mellemkjæbebenet foran 

 Foramen infraorbitale fremkomme ejendommelige Kamme i Musklens Gra^ndselinie ; den 

 indre Væg af Canalis hifraorhitalis kan delvis o])loses ved Musklens Tryk og blive bindet, 

 saa al Næsebulen og en Del af Taaregangen kun \e(l Hinde ere skilte fra Kanalen. — 

 Gaar Masseter gjennem Canalis infraorhitalis, og vo.ver tillige den Del, der udsi)ringer paa 

 \dersiden af Kindbuen, udvides Yderva?ggen af Canalis infraoriiialis , idel dens forreste 

 Rand \o\er frit jdadcfoi'met frem. — Voxer den forreste indre Del af Massetcr frem langs 

 Kindbueiis Yderside over Foramen infraoi'hitale , afsagtes Kamme i dens Gra'udselinie [laa 

 Snudens Side, Yderva'ggeu af ('annlix infraorbitalis presses ind mod Inderxa'ggeu . oi; den 



K. Musco I.undii. Ol. 14 



