124 



( Mtiridtc.) 

 Euniys-'^) Ira .Nord-Aiiiurika. TilNa'xleu ved Foreiidcu al' iii 1 it loiliuliis\is iiiugel lille, (ly 

 III. I i del hele ikke meget slørre end ?k 2. 



Illmelig\lti sliiUer Rhiz-omys^'") s^ig lil Cricdodon i^oiii isaniig gravende Form, |iaa 

 noget lignende Maade som Spalax lil de ikke underjordiske, lave Dipodider. Den lurrcsle 

 Del af Massetcr har udvidet sig paa en egen Maade (al domme efter Hovedskallen) : 

 Masseter ^ forreste indre l.ag er nemlig ikke alene voxct 0[) [laa Ydersiden af Ydervæggen 

 af Canalis iii/'raorbitaHs, men har ogsaa hredt sig paa Overkja'liens Yderside under Foranieu 

 wfraorhitale og har derved loftet Nervus infraorbitalis o. s. v. ivejrel. 



Ilos alle andre !Murider er ml hetydelig større end m 2. Lavest blandt dem staa 

 Cricetus og dens nærmeste Slægtninge. Cricetus forener sierlig mange lave Egenskaber 

 og er ikke i nogen Henseende videre ejendommelig uddannet; mindst ejendommelige ere 

 de smaa. Vrier sdin Cricetus arenarius f. Ex. Den Del af Massetcr, der gaar gjeunem 

 Canalis iiifraorhitalis , er forholdsvis ikke særlig sla'rk, Kanalen derfor forholdsvis snever; 

 den ydre Væg af Canalis infraorbitalis er forholdsvis smal, næsten ikke ud\idet fremefter; 

 Tindingkammene lobe vel fra hinanden bagtil, men ikke særlig stærkt, og løbe heller ikke 

 videre stærkt sammen fortil; Frc. ectopterygoideus er lennnelig lav; L'nderkjæben er temmelig 

 spinkel, o.s.v. m\ er betydelig mindre end m 2 og wi 3 lilsammen; hj 3 hai' endnu lydelig 

 samme Forju s(nn )ii 2, skjunl den er mindre. Kindtænidernes højeste Spidser, i (Jverkjæhen 

 de ydre, i Lnderkjæben de indre, slides vel mest i Overkja'bcn paa Bagsiden, i Fnder- 

 kjæbcn paa Forsiden, efter som Tænderne under Tygningen skures mod hverandre, og ha\e 

 ogsaa bojet sig mod Sliddet, men kun lidt (se S. 11); o.s.v. Ogsaa i andre Forhold 

 end (lem, iler følge med Tyggenuisklernes Udvikling, har Cricctns behold! øprindelige Ma'rker: 

 Trommebcnel er meget simpelt formet; Tegmen tyinpani støder lil den bageste Iland af 

 Sqrama; Arteria stopedia og .1. meningea media med (irene til Ojehulen lindes; Supraoc- 

 cipilale naar kun med et lille Hjørne ned foran Pars ?nastoidea; o.s.v. Kun i ganske 

 enkelte Henseender, som blandt andet i en ubetydelig Tillempning lil underjordisk Liv og 

 i at have støre Ivjæ'hejioscr, staar Cricetus bøjere end man.uc andre Miu'ider. 



Fra Dyr, der i alt væsenligl have været som Cricetus, nedstammer iMiu'idernes store 

 Mængde. Omkring Cricetus slutter sig Cricetinernes Afdeling, dels den gamle Verdens 

 Criceii: foruden Cricetus: Lophiomijs, Siplmeus, Nesomt/s, Brachytarsomys , IJallomys^^), 

 dels Amerikas Hesperomyes : Hespcroniys, Sigmodon, A'eotoma, IJabrotliriæ , Oa-ymycterus, 

 Scapteromys, Calomys, Rhipidoniys , Å'ectoinys, dels Arricolæ , der have faael overordenlig 

 sla.M'ke Tyggemuskler, hvormed følger en .Mængde andre Ejeiulønimcligheder ■") : Hypudæns, 

 Myodes, Arvicola, Ellobius, Fiber. 



Hvor stærkt end Crlcetinerne udpræges i forskjelliyc lielninger, er der dog ingen 

 af dem, der i Kindla'udenu's Form naar saa højt sotu Mnrinernes Afdeling, der rnuuner 

 de Heste af den gamle Verdens Mus. Hos Murinerne viser der si;; en paafaldende stank 



