152 



• 



(Anm. 7.) 

 Efter BeskrivoUor iiiloii Arijililiiiiiacr kunne Mns ikke kjcniles iinill^mcn i niogct sjoldne Tilfælde. Afbilil- 

 ninger af hele Dyr, i luilnrlii; SliUing, irivc kun en rin^e Vejledning lil Arllieslenimolsen, selv om Itillederne 

 vare naliirtr«, hvad man endnn aldrig har sel , og hvad de na'ppe kunne hlive med de hidtil kjendle Midler 

 til at gjengive Ilaar og Karve; Arter af \idt forskjellige Afdelinger kunne i Ydre være næsten ens. I Et Par 

 Fejltagelser, som den ellers skarptseeude Lund har gjort sig skvldig i. kunne tjene til Bevis for, hvor let 

 Arter af forskjellige Grupper kunne forvexles efter deres Ydre; Lnnd har forvexlet Skind af Hesperomys 

 expulsus mei\ Habrothri c lasiurus og H. cursor. Disse Fejltagel.*er eie tilgivelige, naar man knn har Skind 

 for sig; de anlores hor. fordi de ere lærerige.) Al'liildninger af mere ejendnmmelige Dele af ilet jdre, som 

 Ore. Eodsaal, eller af Ta'nder, give mere Vejledning, men sjelden nok lil Ailliestemmelse. Knn efter nojaglige 

 Billeder af Hoxedskallcr kunne Arterne nogenlunde kjendos. 



8| p. 17. Med Hensyn til Maalene er følgende at ma'rke: 



Alle Maal ere lagne med Passer. 



Kroppen er niaalt fra Snudespids til Gat. 



Halen; fra Gattet. 



Ørets Længde: fra Orcaabningens nederste Rand (hos EddnomycK fra nederste Band af Liihnlus). 



Ørets Brede, niaalt paa det fladt udbredte Øre. 



Maalene fra Haandleddet til Fingerspidserne ere tagne fra llaaiidens Overside, idet llaandleddet er 

 bojel; med Fingerspidsen menes den blode Fingerspids, ikke .Ncalespidseii. 



Neglene ere niaalte fra Oversiden. 



Do ovre ForUvnders samlede lirede er niaalt ved Eggen. 



Ho\edskallons Længde: fra bageste Rand af Coiidylus til Hellenikjabens liand tæl loran Imu- 

 tanden. 



Lænsden af Bcisiuccipitale: i Midtlinien. 



Længden af Trommebenct: fra bageste Rand lil luneste Uaiid nmd Foramcn laccrum antcrhiss, 

 ikke lil Tuba. 



Ilojdon af Vilerva'ggen af Canalis mfraorhitalis: fra (Janen (lins Ihstrieider fra nederste Rand :if 

 Bniidon af Canalis infraorbitalis). 



Pandens Brede molleni Øjchnleriie: paa det smalleste Stod, der ikke iiltid or dot samme hos for- 

 skjellige Arter, undertiden ligger længere fremme, underlidon længere tilbage. 



llnderkjæhens Længde: fra bageste Rand af Condylns til Forlandens bageste Rand. 



Skulderbladet: langs den bageste Rand. 



Overarmen: fra Hovedets overste Rand til nederste Rand af \drc Lodrulle jiaa nedie Eiule. 



Ulna: langs Ydersiden. 



Bækken; fra forreste Rand af Hoftebenet til bageste Rand af Sædeben. 



Laarben: fra overste Rand af Trochanter major til nederste Rand af ydre Ledknude. 



Tibia: langs Indersiden fra omo Rand til nederste Ende inderst og forrest. 



9) p. 22. Om Ophdldsslodorne for Sif/modon vulpiims og Nectoinys sqvamipes se Lnnd: lllik 

 paa Brasiliens D\re\., :idje Afhandl,, Tillæg; p. 7 {Nectomys) og Hensel : Abhandl. Akad. Berlin, 1872; ji. 3ii.t;ij 

 (Sifimodon og Nectomys). 



10) p 22. Naar Peters (Abhandl. Akad. Berlin. ISGO; p. l.iO) siger om Skællene paa Fodsaalen hos 

 Sigmodon vulpinus som Modsætning til Nectomys sqvamipes: »diese Beschuppung Ist eine ganz andere, 

 weniger auffallende, als bei Mus sqvamipes Brts. Die Schiippeheii sind niimlieh viel kleinor und nur am 

 vnrderen Theile der Fusssohlen vor und zwischen den grossen Sehwielen sichlbar« o. s. v., saa or dot ikke 

 rigtigt; der er ingen Forskjel. 



11) p. 20 og 'il. »Zu den besonderen Eigenthumliehkeiten aller Hesperomrjs-kncn gehort, dass die 

 Nasenheiue selinn ifi fniher .liiiioml mit einnnder ver\vaehsen» . skri\or llensol (Abhamll, Akad. Berlin. 1.S7?; 



