153 



p. :il). Ikke alle Hesperoinycs lia\e s:iiiimeiivo\iie Næseben-, hos Scapteroiiii/s lahiosun f. Ex. voxe ile ikke 

 saminen. Ossaa hos den uanile Verdens Mus knnne Næsehenene \æic saniinenvoxne, f. Ex. hos Mus minutus, 

 ligesom hus .Vivieolcr. 



1*1 p. 60. Om KiiuUa-mlerne hos MiiriihT se Vidensk. MlmIiI, .Nainrliisl. Foren. Khhvn. ISSI pp. 23 

 —21) og ihd. lScS2, pi. III r. 10. 



I"*) p. 61. bpliinfiurus mcxicanus er hedoml efler ExeEnjihirer i Kjohenliavns Mnscuni, indsamlede 

 al' LiidioKinn i Central-Amerika, IjeskreMie af Heinharill lAViegm. Areh, f. Nalur;;., 18'i-i, liil. I'. 



Der er opstillet flere Arter liphiiKiiirHx, der hiillil kim erc lidi'l kjniilte. mesi heskri'xne eller Ydre. 



I-*) p. 64. Jentink idn a new Porenpine from Sonth-Amcriea; .Notes from Ihc Levden Mnsenni, vol. I, 

 1S79; pp. 93— 96.1 mener, at de Hovedskaller, der ere afbildede af V. C.nvier iMém. dn Mns. dbist. nat. Paris, 

 tom. 9, 1822; pi. 20 ter, f. 3 & 4) os af Brandt (Mém. Aead. Inip. St. Pétersb., 6 sér., sr. nat., lom I, 1835: 

 pi. IX, f. 5— fl) wixAux ^iwn -åi Synetheres prehensilis, ere af f<nskjeHii;e Arter: den Art, lirandl har alhihlel, op- 

 stiller Jentink som nv med Navnet Hystrix isiei brandtii. Til den ene eller den anden al disse to Arter hen- 

 forer .lentink .5 Individer i Leiden-Mnseet. dels Skind, dels Skeletter, der lidliijere have \ierct kaldte "Hystrix 

 2)rehcnsilis-. IJeage Arter sknlle tindes haade i Surinam og Brasilien. — Fmnden noule mindre Forskjellig- 

 lieder i Farve og Piggenes Længde skal der være den Forskjel mellem Arterne, at »Tf. hronddi' har mere 

 hvælvet Pande og længere Na'seben i.): naaende længere tilbage nujd Pandebem-ne . at donnne efter Afbild- 

 ningerne hos Brandt og Cuvier) end 'H. prehensilis' . og 23 Ryglnir\ler, l.j Par Bihben og 3a Halelnirvler 

 mod 21, 15 — 16 og 32 hos H. prchensilis-. Lignende Forskjelligheder og mangfoldige andre, Lligheder i 

 Næsebenenes Standse og Form, i Snudens og Pandens Form, uafhængig af Alder, o, s.v. , ogsaa i Hvirvel- 

 lallet (2 Individer fra Lagoa Santa have 21 Ryghvirvler og 32 Halehvirvler, den ene 15, den anden 1472 Par 

 Itibhen; et 3dje Individ, ogsaa fra Lagoa Santa, har 20 Rvgbvirvler, 3 i Halehvirvler og 14 Par Ribben; et 

 Individ fra Surinam har 22 Rxghvirvler, den bageste tildels stodende til Bækkenet, 30 Halehvirvler og 16 Par 

 Hibben) o. s. v. findes hos de 7 Nutids-Individer a^ iipliin(]wrus prehenmJis (6 fra Lagoa Santa, I fra Surinam) 

 i Kjcdienhavns Museum, men ndchikkrnde snni iiidividnelie lyemlonnneliaheder; det vilde være nnuili;;! at 

 erkjende mere end én Art. 



l»l p. 64. Se: Aiston: Oii the genus Dasyprocta; Proceed. Zool. Soe. Londim, 1S76; pp. 347-52. 



1") p. 65. Forskjellii;hederm' i Pamlens og Kimllmeus lijevnheder, i KImlhulens Dybde og i Kind- 

 buens Hojde, saaledes som de lindes b;unle nndlem jordfnndne ou' nudlem nulevende Pakaer, uafhængig af 

 Alder, ere vel tildels Folger af Kjonsforskjel (ef. Lund: Blik paa Brasiliens Dyreverden, 2den Afhandl., p. 42 & 

 79 og 3dje Afhandling, p.55; de sikreste Oplysninger dercuu lindes hos He[is(d: Ahhandl. Akad. Berlin. 1S72, 

 p. 58; de Heste af Paka-Huvederne i Kjobenhavus Museum ere uden Autiivelse af Kjnn!; uumi Kjousforskjellen 

 er uden væseulig Indflydelse paa Formen af Catialis infraorhitaliy; baade mellem dem, der have vid 

 Canalis infraorbitalis og smal Beubro over Kanalen, og mellem dem, der have snever Can«/is m/'raorWta?iS 

 og bred Benbro, er der nogle, der have glatte Hoveder, mindre Kindhuler o. s. v.. andre, der have ru Hoveder, 

 storre Kindhuler o. s.v., hvad allerede Lnml har set; lucllcni drni. der liiive ;;l:dle lliixcd.'r, lindes doi; de, 

 der have mest udpræget smal Benbro og vid Kanal. iLnnd havile forst nu lliin de jcnilfnmlne Pakaer af 

 sædvanlig Storrelse skjeluet to Arter, Codoyenyn laticcpts og ('. ruyiceps . iler indbyrdes især skulde være 

 fnrskjellige i Kindlinens Hojde og Ijevnheder; si>nere, efter at han lunde fundet tilsvarende Forskjelligheder 

 mellem de nulevende, lod han C. ruyiceps gaa iml nmler C.laticcpn.i 



Foruden Ejendommeligheden i Canalis infraorhitalis (3dje Afhandl., p.55) opgav Lund som Kjende- 

 mærke for C.laticeps overfor C.paca, at Kindbnen bagtil staar længere ud til Siden (2den Afhandl., p. 42: 

 3dje, p.55). Det Hoved af C.laticeps, hvorfra Lund har ment :it kunm> hcnie dette Kjendemærke, er vist af 

 en Hun; i hvert Fald ere Kindbuer og Pande kun meget lidt ru, Kindhnleu usædvaiiliL' lille og Kindhuen lav, 

 skjmit Hovedet er af et gamnndl Individ 'afhildi't af Lund, pi. XX, f. 1 1 : Kimlhuerm- staa lianske rigtig bagtil 

 noTe ud til Siden end idler- hos Individer ineil sva^-e Kindhuer: nn-n Forholdi-I er snarest imliv iiluelt , og 



K, Musco LunJii 111. 20 



