166 



fAiini. 'iB.) 

 piul alle: KuihIcii iif Foxsa ptcri/yoidea er ikke oplosl, ns l'i'C- (iiii/KUiiisi-r ikkr hillrl ud l'iii HikIlm- 

 kjæljcus Kinp. 



4') p. lis. Alle Itipiidiili'rnes luilevcmle SUcfitcr ere liedoniti;' iMlor N'iitiiriMi. 

 Om Komys: 

 Schlosser: Palæoiitograiiliica, lid. 31, 1885, pi. 



**) p, 122. Til Dipodidei-ne regnes ellers kun springende Cnaveie; de ikkc-springcndc Fogiier, der 

 naturlig hore herhen, holdes ellers fordelte i andre Familier. (Ogsaa sjiringende Gnavere at andre Familier 

 have været stillede mellem Dipodiderne, f. E.\. Pedetes.) Saaledes som Familon her er opfattet, indeholdende 

 baade Former, der ikke ere sæilig uddannede i nogen enkell liehiini;, og springende og gravende Former, er 

 (len et Sidestykke til .Saccomyidernes Familie. 



Sehlosser, der har opstillet Slægten Eomys, siger folgende om den d.e., p. 102): 

 "Wenn aneh die s\slematisehe Stellnng, solange keiiie sieher hieher gehorigen Oherkiefer hekaniit 

 sind, dnrehaus fraglieh lileibt, so moehte es doch cinigermaasseii zu rechlferligen sein , wenn ieh dieselbe 

 vorlaufig den Murinen anreihe. Es spricht zwar die Zahl der Zahiie gegen eine solche Zusaninienstellujig, 

 doch ist auf dicses Moment nieht allzuviel Gewicht zu legen, da auch den vierzahuigen Eehimjden eine 

 Form — Cercomijs — beigeziihll wird, die nur drei Zahne besitzt [Cwcoviys har \ Kindtænder) Es warc 

 nieht ganz nndenkbar, riass die Lange des ersten Murinen-Zahnes darin ihre Erklarung fande, dass derselbe 

 durch Versehmelznng ans einem Pr. und eineni M., die bei Eomys noeh gelreiiiil erschiencn, cntstanden ist 

 Ider er i Naturen ikke det mindste, der kan lyde paa, at noget saaflant nogensinde skulde være sket). 



Auf Verwandlsebafl mit <len Murinen dentel mit Bestimnitlieit die Finni des Kiefers und der Verlanf 

 der Mnskelleisten. ein Merkmal , dem sehr hohe Dedeutung zukommt (Underkja>liens Form er væsenlig ens 

 hos la\tslaaende Forno'r af Oipodider, Myoxider, Mnrider og flere andre (Inaver-Familierl. Die Art der Bc- 

 wurzelung weichi zwar \ori d<'r der Murinen ah (den er som hos Hesperomys s. str., Siqmodon og Scajite- 

 romys), doch darf aut diese Versehiedenheit nieht allzuviel Gewicht gelegt werdeii , da selbst sehr iiahe 

 stehende Gattniigen in diesem Punkte weit von einander ahweichen konnen, z. It. ilie \erschiedenen Myo\i]ien.» 



Man iile.jer al regne Sminthnx lil Mnridcrne. en Fejl, der kun kan forklares ved, at man ikke har 

 kjendl Dyret riglig, men ladet sig vildlede af dets Vdre. Det kunde kun forsvares al regne liiiiiiitliKs lil 

 Muridcrne, hvis man ogsaa i Familien oplog Jaculus, Scirtetes og I)ipn>). 



Jacuhiti plejer man, som rigligt er, at slille til Diiiodidi'rne. Goues, der uden Nodvcndighcd har 

 givet Slægten et n\l Navn, Zupus , folger Gill i al holde <len i en egen Familie, hvortil der ikke er 

 mindste Grund. 



I "Familien Spahicidrc« har man sammenstillet forskjellige gravende Gnavere, der ikke alle erc 

 Slægtninge. 



Alslon holdl lo Fnderfaiuilier : Spalacinæ. med Spalax, Rhizomys og Heterocephalus, og Bathy- 

 eroiiiæ, med Bathycrynf:, Geurycliug og Heliophohiiis. Ved cl Tilfælde vare baaile Riippell og Aiston komne 

 lil at slille Heterocephalus udenfor Bathyerginerne, skjont RiippeH's Billeder (Museum Senckenhergianum, 

 Bd.lII, 1845; pi, X , f :V' — 3«) tydelig vise dens Slægtskab med Georychus. Fejlen er rettet af Thomas 

 (Proceed, Zool. Soc. Loiulon , 1SS5; p. Si9). — Tidligere regnede man ogsaa lil "Spalaciderne» Ellobius og 

 Siphneus. Det er A. Milne Edwards, der har sat dem bort fra de andre, hvad der er rigtigt; men hans 

 Grunde derfor vare ikke gode; han mente, at de vare «des Arvicoles anormanx«, de andre vare »des Murides 

 anornuui.v« (Reeherches pour servir a l'hist. nat. des Mammiféres, 186S~71, p. 7!l). Ellobius hører virkelig 

 lil Arricolcc: men tiiphneus er ikke nærmest Slægtning af Avricola; den staar nærmere ved Cricefus 

 (Vidensk. Meddel. Naiurhist. Foren Khhvu., 1881; pp.47— 49); og de Heste af de andre ere ikke Mus. Balhyer- 

 gerne have deres Udspring fra et meget lavere Trin end Muridernes; de ere alleilede af Gnavere med J Kind- 

 tænder, hvor pi ikke er vantreven. Spalax er ogsaa udgaaet fra et Trin under Muriderne; det kan ses dels 

 i Formen af dens Canalis infraorlitalis , dels i, at m\ ikke er slorre end mi; men dens Udspring kan 

 ikke fores længere tilbage end til Dipodidcrncs Trin Rhizomys synes vel at væMc en Muride, særlig efter 



