24 



den sotade glasskifvan sågs i förra fallet, vid belastning 

 med 100 gram, åtminstone ett utslag tydligt, i senare fallet 

 vid belastning med 200 gram, sågs att alla tre retningarna 

 varit åtföljda af utslag. 



Vi anse det härmed vara tillräckligt bevisadt att ut- 

 slagen tillfölje af minimala irritament aftaga med belast- 

 ningen. 



8. Musklers läiiä^dföräiHlriiig. 



De föregående undersökningarna hafva visat att musk- 

 lers längd förändras af olika orsaker. Till en början åstad- 

 kommer konstant ström, då strömmen slutes, den längdför- 

 ändring, som fått namn af bestående förkortning, och som 

 vi ofvan, i artikeln 2, ansett oss böra betrakta såsom 

 en af de reaktioner de kontraktila delarna i muskelele- 

 mentens inre visa vid direkt inverkan af konstant ström. 



Denna bestående förkortning förminskas kontinuerligt 

 då strömmen hålles sluten; den förändras vidare plötsUgt 

 så snart muskeln retas, och denna förändring består i en 

 förlängning, såsom talrika försök i artikeln 5 visat; någon 

 gång kan dock denna förlängning vid retning uteblifva; och 

 i några alldeles enskilda fall har denna längdförändring vi- 

 sat sig i en ringa förkortning. Vidare kan denna plötsliga 

 längdförändriug i den bestående förkortningen framkallas 

 äfven utan att retningen förorsakar någon ryckning, isynner- 

 het om irritamentet är nära nog minimalt. I detta fall är 

 längdförändringen eller noggrannare bestämdt förlängningen 

 den enda märkbara reaktion, som muskeln visar för det 

 underminimala irritamentet. 



Till dessa längdförändringar i muskeln, som hänföra 

 sig till den bestående förkortningen, äro slutligen att tilläg- 

 gas de längdförändringar, som äro oberoende af bestående 

 förkortningen och framkallas genom retning. Dessa länd- 

 förändringar visa sig deri, att muskeln efter retningen och 

 den deraf framkallade ryckningen icke omedelbart återtager 

 sin förra längd. I allmänhet torde denna längdförändring 



