Bidrag till Enantyisyrans historia. 



Af 



131. -Ä.. "V^Tals-lforss. 



Enligt Laurents uppgift hade redan Ghevreiil iaktagit, 

 att vid oleinsyras, stearinsyras och den s. k. margarinsyrans 

 kokning med koncentrerad salpetersyra två syror bildas : en 

 oljeartad, olöslig i vatten och en fast, löslig i sin tjiigu- 

 {'aldiga vigt deraf^). 



En dylik oljeartad återstod undersöktes närmare af 

 Laurent. Den hade qvarblifvit efter olivoljas behandling 

 med salpetersyra, simmande på syrans yta och utgjorde 

 ungefär femte delen af den använda oljan. Vid försök att 

 destillera en del deraf, öfvergick en tredjedel utan sönder- 

 delning, derefter svartnade massan och började pösa. Mot 

 slutet erhölls ett svårsmält, hvitt sublimat. Resten esterifie- 

 rades* med alkohol och svafvelsyra. Af den bildade estern 

 öfverdestillerade endast en femtedel utan sönderdelning. 

 Estern var oljeartad. Ded förtvålades med alkoholisk kalilut. 

 Syran, som var olöslig i vatten och likaledes hade olje- 

 konsistens, afskiljdes med saltsyra. Den benämndes azolein- 

 syra. Ehuru Laurent uttryckligen betonade syrans icke rena 

 tillstånd, analyserade han densamma. Resultatet var empi- 

 riska formeln Cj.-, H26 O4, uttryckt med nuvarande atomtal. 



Formeln C, 3 Hae O4 är tydligen lika med G, H^^ O2 -f- 

 Cfi Hij O2 eller en blandning af lika molekyler enantylsyra 

 och kapronsyra. 



i)Annales de Chimie et de Physique T. 66 p. 157 (1837). 



