85 



Ett stort intresse, eharu ej stående i omedelbart sam- 

 band härmed, erbjuder Redtenbachers undersökning öfver 

 alla de flyktiga fettsyror, hvilka bildas vid oleinsyras oxi- 

 dation med stark salpetersyra. Denna undersökning om- 

 fiattar sålunda äfven de i vatten lösliga. Den visar att bland 

 de senare finnas ättiksyra, propionsyra och smörsyra. De 

 svårlösliga, hvilka åtskilja sig såsom olja, börja med vale- 

 riansyra och sluta med kaprinsyra, omfattande samtliga 

 mellanliggande normala fettsyror deribland äfven en dittills 

 obekant, med nio kolatomer: pclargonsyran ^). 



Arzbächer oxiderade ricinolja och vallmoolja med ka- 

 liumdikromat och svafvelsyra och erhöll dervid såsom huf- 

 vudprodukt enantylsyra och derjemte en neutral starkt luk- 

 tande, flyktig substans, enligt förmodan en aldehyd, möjligen 

 valeral 2). 



Enantylsyra framställdes sedermera af Brazier och 

 Gossleth, ur ricinolja med salpetersyra, efter Tilley's ur- 

 sprungliga metod, hvilken de funno fördelaktigare än andra ^). 



Tolf år sednare framstäldes Enantylsyra på samma 

 sätt af Landolt. Två skålpund ricinolja gåfvo 80 kb. cm. 

 råprodukt. Syran öfverdestillerades .två gånger med vatten, 

 torkades öfver glasig fosforsyra och fraktionerades. Den 

 började koka vid 208°; temperaturen steg raskt till 218°5, 

 derefter långsamt till 220°. Den mellan dessa temperaturer 

 öfvergående delen utgjorde hälften af vätskemängden. Ana- 

 lyserna stämma väl *). 



Under loppet af tio år finnas inga skriftliga uppgifter 

 om enantylsyra, oaktadt otvifvelaktigt många kemister haft 

 den om händer. 



Syntetiskt framstälde Schorlemmer af primär heptyl- 

 alkohol, erhållen från normalheptan ur Pennsylvanskt petro- 

 leum, en syra med sju kolatomer. Den jemfördes med enantyl- 



') Ann. Chem. Pharm. Bil. 59. S. 41 (1846). 

 ^) Ibid. Bd. 73. S. 199 (1850). 

 ») Ann. Chem. Pharm. Bd. 75. S. 269 (1850). 

 *) Poggendorffs Annaler Bd. 72. S. 379 (1862). 



