187 



egna intresse, läsaren känner, då han vet all dessa den 

 högre aesthetikens grundsatser här blifvit uttalade af en för- 

 fattare, som sjelf vid konstens utöfning lyckligt följt de- 

 samma. Den röjer derjemte ett flitigt studium af de greki- 

 ska tragöderna, isynnerhet af den herrlige Sophoeles>. Då 

 ärendet sedan förekom till behandling i konsistorium acade- 

 micum, förspordes olika meningar om företrädet mellan sf)- 

 kandene, hvarför omröstning derom egde rum. Till förnion 

 för Runeberg uppträdde isynnerhet Linsen med stor värme 

 och vältalighet. >Wuxen sin medsökande i classisk liirdom, 

 i aesthetiskt hänseende öiVerlägson, eller rättare oförlikne- 

 lig», var enligt hans öfvertygelse, » Elgskyttarnes sångare af 

 natm-en kallad till en lycklig tolk af tankens och snillets 

 fordna heroer och derigenom till en ledare af den akade- 

 miska ungdomen, som också med förtroende hyllade sig till 

 honom. Hans latinitet är skön och det fulländade svenska 

 föredraget lära ej engång obilliga domare våga bestrida >. 

 Med Linséen förenade sig bland andra äfven Sjöström. Plu- 

 raliteten af konsistorium ansåg sig dock böra gifva före- 

 träde åt Gyldén på grund af hans anciennitet och hngvisti- 

 ska förtjenster. Tydligast formulerades dess åsigt af pro- 

 fessorn i lärdomshistoria Pipping i följande ord: »Magister 

 docens Gyldén har under hela sin studiitid och särdeles så- 

 som lärare vid universitetet företrädesvis egnat sin flit åt 

 de gamle grekers och romares tungomål, samt sålunda med 

 den lyckligaste framgång vunnit förtrolig bekantskap med 

 deras litteratur i all sin vidd. Deremot har magister do- 

 cens Runeberg, ledd af sin medfödda samt genom flitig öi- 

 ning ocli studier lyckligt utbildade skaldegåfva, up[)fattat 

 förnämligast den poetiska sidan af litteraturen, och synes 

 derför icke heller hafva på grekernas och romarenas språk 

 användt grundligare forskning, än som erfordrats, för att af 

 bekantskapen med deras classiska författare vinna den för 

 bonom, såsom skald, me.st behageliga näring». Resultatet 

 blef att Gyldén med 10 röster mot 4 uppfördes i första för- 

 slagsrummet samt den 2G Mars 1834 utnämndes till tjensten. 

 Kort derpå företog han genom Sverige och Danmark en 



