202 



tämän luvim lukemiseri käänteeksi eli pääksi, ikäänkuin lu- 

 vuksi y.ar^ sSoytjp. Yhtä tämän lapin sanan kanssa on tscher. 

 lu ja vog. loit. Kolmas kymmenen nimi puheenalaisissa kie- 

 lissä on ostj. ja/i, jota ei tavata missään muissa miirteissa 

 meidän kielikuntaamme. Neljäs ja merkillisin on permiläis- 

 ten kielten kymmenluvini nimi das, joka imkarin kielessä 

 saapi muoclon tis:. 



Nämät toisistansa eriävät kymmenen nimet suomalais- 

 ugrilaisissa kielissä osoittavat selvästi, etta näiden kielten 

 äidissä eli emäkielessä ei tälle liiviille oUut itsenäistä nimeä, 

 joka tåas todistanee, ettei tuon alknkielen puhujat olleet 

 kymmenin-lukijoita. 



Edelleen näemme kielikuntamme lukiisanoista, etfeivät 

 he, nuo tuon alknkielen puhnjat, lukemisensa perusryhmän 

 määräämisessä päässeet likellenkään kymmentä. Meidän 

 heimomme kielissä ei näet yhdeksälläkään eikä kahdeksalla 

 ole yhteistä, koko kielikunnan läpi käypää nimeä, niinkuin 

 luvuston kunden ensimmäisen luv un nimet övat yhteiset. 

 Ja sanotun lisäksi näemme vielä, etta yhdeksän ja kalidek- 

 san nimet eivät ole yksinkcrtaiset, vaan liittämällä tehdyt. 

 Nämät kaksi lukusanaa övat siis syntyneet myöhemmin kuin 

 nuo ensimmäisten lukujen nimet, ja syntyneetkin kunkin kie- 

 len tahi murreryhmän omalla alalla, ei saapuneet perintönä 

 yhteisestä emäkielestä. 



Katsokaanmiepa likemmälti näiden kahden luvun nimiä. 



Meillä on suomen kielessä niinä: yhdeksän ja kahdek- 

 san. Nämät sanat ilmautuvat lapinkin kielessä, vaikka vä- 

 hän kuluneempina, muodoissa: oftse 1. oktse ^sl gatotse \. kak- 

 tse, sekä mordvan kielessä muodoissa: vehksä 1. veikse ja 

 kafksa 1. kavkso. Tseheremissin kielen indäks ja kandaks, 

 vaikka kyllä likellä ikään mainittuja, lienevät kumminkin 

 oletettavat syntyneiksi omalla alallansa. 



Mitä näkyy nyt noissa sanoissa yhdeksän ja kahdek- 

 san? Ensinkin näemme niissä yksi- ja kaksi-luvun nimet 

 typistyneinä eli kaikkein alkuperäisimmässä asussaan, jom- 

 moisina ne tavataan vielä sanoissa yk-könen, kak-konen 



