204 



kuin myöskin tscher. mcläks ja kandaks tuo tuntematoin 

 aines dehs (daks) olisi kymmen-luvun nimi; millä todistatte 

 te tämän olettamuksen? Vastaus: tämä deks on juuri sama 

 såna kuin kymmenen nimi das syrjäänin ja votjakin kielissä, 

 ja t^z linkarin kielessä. Kuin suomensukuiset kansat alussa 

 eivät käyttäneet kymmenin-lukua, mutta arjalaisten kanso- 

 jen naapuruuteen jouduttuansa huomasivat tämän lukemis- 

 tavan mukavammaksi heidän entistä tapaansa, lainasivat he 

 noilta naapureiltansa käsitteen kanssa nimenkin. Arjalais- 

 ten kielten nimi tälle luvuUe ilraautuu muodoissa sanskr. 

 dagan, kr. dly.a, lat. decem, slav. decmnb j. n. e. Missa ja 

 milloin tämä lainaus tapahtui, siitä ei saatane koskaan var- 

 maa tietoa. Noihin permiläisiin kieliimme samoin kuin un- 

 karinkin kieleen jäi tämä lainasana pysyväisesti olemaan. 

 Meidän muissa kielissämme menetti se itsenäisen asemansa 

 ja sen sijaan siirtyi vähitellen joku oma såna kussakin kie- 

 lessä, niinkuin lapin kielessä lokke. Näin on suomen kym- 

 men-sanan oleminen tuon cZeArs-sanan rinnalla varsin helposti 

 ymmärrettävä. Mitä kymmen itsessänsä ja alkujansa mer- 

 kitsee, siitä voipi vaan panna arvaamalla. Kuin näet ottaa 

 tämän sanan mordvalaisen muodon kemen huomioon, niin 

 iskee mieleen suomen såna kammen (= käsi, = 5) ja mieli 

 viehtyy ajattelemaan, etta kymmen voisi olla jonkunmoinen 

 dualis tahi kaksikertaisuuden muoto sanaa kammen, samalla 

 tavoin kuin ostjakin njll = 8 on saman kielen sanaa njel ■= 4. 

 Kymmen merkitseisi tämän mukaan kaksi kämmentä s. o. 

 molempain katten sormiluvun. 



Puheina-oUut kymmen-luvun nimi das (deks) on arja- 

 laisista kielistä saapunut meidän kieliimme todennäköisesti 

 kultuuri-sanana. Sama on luultava myöskin sata-luvun ja 

 tuhannen nimistä. Sima sata käypi läpi koko meidän kieli- 

 heimomme muodoissa, jotka varsin vähän eriävät toisistansa. 

 Tämä seikka osoittanee sitä, etta meidän kielet jo hyvin ai- 

 kaiseen omistivat sen itsellensä. Tämän sanan alkuperä 

 kuuluu arjalaisella alalla sanskr. mta, pers. sad, slav. cto 

 (alkup. coTo, koska mon. gen. con/). — Sitä vastaan oli niin 

 suuren luvun kuin tuhannen sekä käyttäminen etta nimikin 



