m 



Ytor. Reflexer. 



ä'ä (1010). tydliga 



a'n a-n— 1 b C 



äbc (OTlI) 



a'bc^(lT0J2 

 a'2abc CaTTl) 

 a'n an_i be 



a'a (lOTO) 



a'b 



a'nabn-..ic 



a^gabc 

 a'ac 



, ,, r zonala 

 otydl. < . 



Ivic. zon 



mindre tydl. 



tydlig 

 otydlig 



rtydl. 



\otydl. vic. 



Zonen a'b- 

 rtydl. refl. 

 \mindre tydl. 

 rotydl. 



l 15 



tydlig 

 mindre tydl. 



Zonen a'b- 

 tvdl. refl. 



Positioner. 



P 37' 45" 



1» 39' 



6« 



60 31' 



80 51' 

 770 10' 30" 

 1060 6' 

 129" 21' 

 1750 19' 30" 

 1810 37' 30" 

 1810 44/ 30" 



a'2be : 

 1810 y 30" 



1800 57' 30" 

 1740 47' 



1720 36' 

 1280 49' 

 1050 33' 30" 



-äb2C : 



10 20' 30" 

 24« 36' 



Vinklar. 



> 40 53' 



\ 20 20' 



}28o 55' 30" 

 (230 15' 

 }450 58' 30" 

 } 60 18' 



} 00 7' 



00 



} 60 10' 30" 

 } 20 11' 

 5430 47' 

 V230 15' 30" 



230 15' 30" 



ä'2äbc tydl. refl. lo 20' 30" \^ 



ä'äc „ „ 24036' f 



vais'ska indicesformlerna, alldenstund de förra bättre ansluta sig till 

 de öfriga systeraerna närmast det tetragonala och emedan man så- 

 lunda från tvenne ytors eller ytnormalers formler kan komma till en 

 mellan liggande genom en enkel addition af de förras indices. De 

 skilja sig från de vanliga indices-formlerna blott deri att axellängderna 

 äro särskildt utsatta samt att den eller de axlar bortlemnas, hvilka 

 hafva index =0. Då axlarna äro tagna i den ordning närstående 



figur utvisar nemligen a', a, b, c, så öf- 

 verföras de lätt till de Bravais'ska (ofv. 

 satta inom parenthes) genom ombytande 

 af tecknet för den andra index i den full- 

 taliga indices-formeln, samt omflyttande 

 af de tvenne mellersta indices. Då för 

 •öfrigt mellan biaxlarnas indices {a.\ , aj^^ , bj) den enkla relationen 

 h=k — 1 egerrum,så kan en af dem (t. ex. sx'^) bortlemnas, och form- 

 lerna sålunda ytterligare förenklas. 



