69 



ä'äc tydlig 1050 39' }23o 12' 30" 



äbc _ „ 760 43Y^' Jggo 55' 30" 



a'n_iäb„c otydl. icke zonal 4» 46' j 



[ vicinal-zonal P 19' 15" [ 3» 33' 



I klar yt-rett. P 13' J 



I dunkel „ I» 6' 30" 



a'b 



Att de dihexagonala pyramidjtorna icke äro verkliga 

 kristallytor utan vicinal-ytor, delvis liggande i vicinala zoner, 

 framgår af de betydliga variationerna af deras relativa posi- 

 tioner i de resp. zonerna, i det att normalernas vinklar mot 

 prisma-normalerna variera mellan 2'^j^ och 4*', i medeltal 3"^ 

 15', hos den större kristallen samt 4^/2 och S^/j, i medeltal 

 6° 45', hos den mindre. De förra äro dock för det mesta vici- 

 nalt zonala; de sednare kunna anses ligga mellan a'24äb25C 

 med 47° 22' samt a'ioab9C med 43° 47' normalvinkel mot 

 närmaste deuteropyramidyta, således hörande till resp. dipy- 

 ramiderna 25Pff samt lOPy. De tillförene af v. Kokscha- 

 row o. a. funna dip^a-amiderna med högt värde på hufA'^ud- 

 axelns parameter ligga äfven mellan dessa gränser och äro 

 väl äfven de intet annat än Aåcinalytor. 



Hvad åter beträffar uppkomsten af dessa dipyramidala 

 vicinala ytor, så är den utan tvifvel att tillskrifva samma or- 

 sak som den, hvilken framkallat etsfigurerna på prismats 

 ytor, nämligen en efter den egentliga kristallbildningen för- 

 siggången inverkan af ett etsande medel sannolikt fluorväte, 

 alldenstund dessa sistnämnda etsfigurer omgifvas af ytor, som 

 till större delen äfvenledes äro dipyramidytor, vicinala till 

 prismaytorna, och förorsakande de dubbla reflexerna på dessa, 

 samt delvis äfven identiska med dem, som förekomma vid 

 kanterna mellan prisma- och pyramidytorna. Att dessa sed- 

 nare icke äro angripna af etsmedlet står i öfverensstämmelse 

 med det allmänna förhållandet, att ett sådant inverkar olika 

 på olika ytor af en kristall, • så att om etsningen icke vai'it 

 för stark en del ytor kunna vara lindrigt angripna, under 

 det att andra äro fullkomligt friska, hvarjemte i allmänhet 

 kan märkas, att vid etsningsprocessen på samma sätt som vid 



