72 



tiska berjllkristaller från Mursinsk med basisk afstympning 

 under mikroskopet vid konvergent polariseradt ljus. Man 

 ser då en struktur påminnande om den hos klinochlor m. ti. 

 tviilingsartadt sammansatta pseudohexagonala kristaller, i 

 det att opt. tvåaxliga interferenskurvor synas med en vinkel 

 mellan opt, axlarna = 10** — 12"', med opt. axelplanet rigtadt 

 mot prismaytorna, således gående i trenne rigtningar, och i 

 deremellan liggande företeende samma missbildningar som 

 hos verkliga tvillingskristaller. Denna optiska anomali ut- 

 visar, att ifrågavarande beryllkristaller i afseende på sin inre 

 struktur i sitt nuvarande tillstånd icke äro hexagonala utan 

 rhombiska tvillingsbildningar. Det är dock att förmoda, att 

 de, i likhet med de af Mallard och Klein undersökta ano- 

 mala reguliära samt de sednare af Förstner undersökta 

 Ka(Na)-ortho- resp. mikroklaskristallerna från Pantellaria, 

 skola visa sig normala vid högre temperatur, eller med an- 

 dra ord, att denna anomali hos beryllkristallen beror på en 

 dimorfisin^ på grund hvaraf de vid högre temperatur bildade 

 hexagonala beryllkristallerna vid temperaturens nedsänkning 

 öfvergå till den rhombiska modifikationen men med bibe- 

 hållande af den yttre hexagonala formen, och att således 

 berjdlmolekylen är att betrakta såsom motsvarande trenne 

 partialmolekyler af rhombisk symetri, hvilka vid en viss hö- 

 gre temperatur bilda tillsammans en komplex af högre sy- 

 metrigrad (hexagonal), hvilken sednare åter vid lägre tempe- 

 ratur och dermed åtföljande kontraktion undei-går en större 

 eller mindre rubbning eller söndring i sina resp. partial- 

 molekyler. 



Topaskristaller från Ural (Miask). Åsigten om att 

 vicinaly torna hos beryllkristallerna från Ural hufvudsakligen 

 bero på en efter den egentliga kristallbildningsperioden för- 

 siggången etsning genom derpå inverkande lösningsmedel be- 

 styrkes vid en undersökning af nämnda topaskristaller från 

 Ural, i det att de ofta visa en mer eller mindre tj^dlig in- 

 verkan af ett dylikt etsningsmedel. Denna visar sig dock 

 mestadels icke såsom små fördjupningar utan tvärtom näm- 

 ligen på vissa företrädesvis domatiska plan såsom små af 



