78 



känna dess mikroskopiska beskaffenhet. För att åter i detta 

 sednare hänseende komma till några allmänna resultater, är 

 det af nöden att studera och med hAarandra jemföra ett 

 större antal varieteter. För att bättre kunna företaga ett 

 sådant komparativt studium af dessa bergarter har jag af- 

 tecknat vid för det mesta 80 gr. förstoring de mest karak- 

 teristiska af de preparat jag gjort, och det är resultatet af 

 denna undersökning jag här nedan går att meddela. 



Granit och dermed förvandta bergarter. De granit- 

 arter jag varit i tillfälle att undersöka kunna i afseende på 

 sin mikrostruktur fördelas på tvenne grupper: granitarter 

 med mikroporfyr-struktur och sådana med rent kornig eller 

 q r an it- struktur i egentlig mening. De förra förete en åtskil- 

 nad mellan större och mindre mestadels af qvarz och fält- 

 spat bestående kantiga eller något afrundade kristallfragmen- 

 ter, afskilda genom en mellanliggande finkornig grundmassa. 

 Då den sednare är till qvantiteten underordnad de insprängda 

 partierna, hvilket är det vanliga förhållandet, får mikrostruk- 

 turn en egendomlig hreccieartad beskaffenhet, hvilken man 

 stundom äfven är i tillfälle att iakttaga mikroskopiskt t. ex. 

 hos pegmatit-granit. Ett särdeles vackert exempel på en så- 

 dan mikrobreccie-struktur visar eu granat, tiirmaUn och Jibro- 

 lit förande granit varietet från Luopiois. Man finner här 

 större qvarz- och fältspatsindivider (plagioklas), af hvilka de 

 förra äro ymnigt inpregnerade med fibrolit nålar samt 

 skilda från hvarandra genom en mellanliggande finkornig 

 grundmassa af qvarz och fältspat ställvis i skriftgranitlik för- 

 bindelse (mikropegmatitstruktur enl. Fouqué). Att denna fin- 

 korniga mellanmassa, som på en del ställen förekommer i 

 större mängd, på andra åter är reducerad till en tunn, i po- 

 lariseradt ljus dock tydligt skönjbar hinna mellan de större 

 qvarz och fältspat§individerna, bildats under en sednare pe- 

 riod af bergartens bildningstid synes deraf, att de i tunnsli- 

 padt preparat bruna turmalinkristallerna äro delade i lamel- 

 ler med mellanliggande grundmassa ja t. o. m. helt och hål- 

 let söndersprängda och delarna lösrj-ckta från hvarandra. 

 Turmalinen, hvilken i likhet med qvarzen innehåller fibrolit- 



I 



