85 



sedda af forstmästaren Sederholui insamlade och till uni- 

 Aersitetets miueralUabinett insända lösa stenar från Lanipis 

 socken, hos hvilka dock kalkspaten till större delen bortvitt- 

 rat med qvarlemnaude af smärre oregelbundna fördjupnin- 

 gar, som gifva bergarten en porös struktur. I afseende på 

 den petrografiska beskaffenheten för öfrigt öfverenstämma de 

 med en lös större sten funnen vid Helsingfors, hos hvilken 

 dock kalkspaten icke såsom hos de förra är jemnt fördelad 

 i smärre korn öfver hela bergartsmassan, utan koncentrerad 

 i en i midten af stenen befintlig rund kärna, som genom sin 

 röda färg skarpt afsticker från den omgifvande bergartsmas- 

 san. Denna sednare består åter af röd orthohlas resp. mi- 

 kroklin, chlorit, qvarz med fluidalporer t. e. d, innehållande 

 en större rörlig libell samt ett färglöst mineral, som i pola- 

 riseradt ljus allt efter preparatets tjocklek liknar qvarz eller 

 orthoklas men dock är bestämdt skild från hvardera. Den 

 innesluter runda, vanl. något aflånga, dropplika bildningar 

 lika de ofvannämnda hos granitgneisen. En af dem visade 

 tydliga, om ock något afrundade kristallkonturer, företeende i 

 genomskärning formen af en rhomb. hvars mindre vinkel i 

 medeltal kunde bestämmas till 64° d. ä. = medelkantvin- 

 keln hos skapolit. Då nu utsläckningsvinkeln hos den om- 

 slutande massan ganska nära sammanfaller med diagonalerna 

 af denna rhombiska figur, så synes mig häraf tydligen fram- 

 gå, att mineralet är skapolit, hvilken på sednare tider visat 

 sig utgöra en väsendtlig beståndsdel i flere, företrädesvis 

 hornblendeförande bergarter, och äfven sedan gammalt är 

 känd såsom förekommande dels ensam för sig (såsom skapo- 

 litfels) inlagrad i gneis, dels företrädesvis insprängd i kristal- 

 linisk kalksten. Dessa mineralier, företrädesvis fältspat och 

 skapolit förekomma äfven i kärnan tillsammans med cal- 

 citen. 



Bildningen af denna sistnämnda kalkgneis-varietet kan 

 möjligen förklaras i analogi med bildningen af de sfe- 

 riska kalkkonkretioner närmast omgifna af ett omhölje af 

 ett bituminöst ämne, som förekomma i en sandsten, bildande 

 en lös sten i Uskela, funnen af kand. J. Sederholm, och san- 



