91 



trakten af Helsingfors, en smal, parallelt med skiffringsrigt- 

 ningen gående qvarz-dvum, som genom de normalt mot längd- 

 rigtningen stälda fluidalporerna visar sig hafva uppkommit 

 genom en infiltration, *) I en med denna f. ö. analog felsit- 

 skiffer från Rassböle skifferterräng visade sig i mikrosk. 

 preparat en smal drum af en ogenomskinlig metallisk sub- 

 stans; makroskopiskt synas skikt- och klyftytorna icke säl- 

 lan belagda med svafvelmetaller (svafvelkis, kopparkis, bly- 

 glans m. tL). 



Att en sådan införing af kiselsyra och andra substan- 

 ser såsom solutioner eller ock i gasformiga föreningar för- 

 siggått under den archaeiska perioden, derpå har jag un- 

 der mina mikroskopiskt petrografiska studier funnit Here be- 

 vis. En sådan i stor skala försiggången infiltration af före- 

 trädesvis kisel- och talkhaltiga solutioner synes mig t. ex, 

 masta antagas i och för förklaringen af den omärkliga öf- 

 vergång, som visar sig mellan de sannolikt till den yngsta 

 (taconiska) archaeiska talk- resp, qvarzitskiffern samt den 

 dermed i nära samband stående protogingraniten (så t, ex, 

 vid Enontaipale i Ost-Finland samt Cherbourg i Frankrike: 

 F. J. W. Om de kristall, bergformationerna i nordvestra 

 Frankrike och England; Finska Vet, Soe. Öfv. XXIIIj. 



Upplysande exempel på ett dyligt förhållande synes mig 

 lemnas af de i Jemtland och Herjeådalen uppträdande qvarzi- 

 terna, hvilkas geologiska förhållande jag var i tillfälle att studera 

 under en resa i mellersta Skandinaviens fjälltrakter sommarn 

 1883. Preparater, som jag gjort af den täta blåfärgade qvarziten 

 från Sätra, den sandstensartade från Vemdalen samt den 

 granulitartade från Funäsdal, visade hos den första kantiga 

 fragmenter af qvarzit inbäddade i en tät, delvis amorf felsi- 

 tisk grundmassa, snarlik den peckstensartade, påtagligen erup- 

 tiva felsiten från Berg och Frösön vid Östersund, hos den 

 andra afrundade korn af qvarz och mikroklin, afskilda genom 



*) Ett analogt förhållande visa de långsträckta qvarzpartierna 

 i en grauulit-varietet från Ivalo (Iso-K^itkivaara) ; ett motsatt åter, d. 

 ä. tluidalporer anordnade parallelt med skiffrings-rigtningen den ot- 

 vanför anförda glimmer porfyroklen från Längelmäki. 



