150 



der till högre, kan principielt ej förnekas, och vi erhålla så- 

 lunda endast gradvisa utvecklingsskeden på grundvalen af 

 en nationelt olika början, som väl äfven i sin tur kan stå 

 på olika höjdskala. 



Sedan materialet af nja språk från alla delar af jor- 

 den alt rikare hopats och kännedomen om den historiska 

 utvecklingen hos de förut kända gått mera på djupet, har 

 det derföre visat sig ständigt svårare att efter hittills gäl- 

 lande betraktelsesätt klassificera jordens alla tungomål i en 

 fortgående kedja. Den för oss kända ursprungliga tvpen är 

 inom olika verldsdelar en annan, inom samma språkstam 

 visa åter skilda idiom en gradskilnad i utbildning hvilken 

 ofta är större än mellan olika språkstammar. Vi nödgas af 

 detta faktum draga sådan slutsats, att den typiskt gifna ut- 

 gångspunkten för en viss språkgrupp endast är ett af till- 

 fälligheten bestämdt underlag för nationens andliga framåt- 

 skridande i och genom språket. Svårigheten att på grund 

 af språkets egen natur genomföra en sträng klassifikation 

 föranledde derföre Friedrich Muller i Wien att försöka en 

 genealogisk indelning, grundad på rasolikheten. Han fram- 

 stälde denna först i sin beskrifning af fregatten Novaras 

 verldsomsegling 18G8, senare i sin AUgemeine Etlinographie 

 1873. Rasindelningen är hemtad ur Haeckels på den dar- 

 vinistiska urvalsteorin hvilande fördelning af menniskosläg- 

 tet i uUhåriga och släthåriga folk, hvaraf den förra grup- 

 pen sönderfaller i 



a) tofhåriga: hottentotter och papuas; samt 

 Jj) fell håriga: afrikanska negrer och kaffrer. 

 Den släthåriga gruppen skulle omfatta 

 a) striphåriga : australier, hyperboreer, amerikanska in- 

 dianer, malajer, mongoler; 



1^) lockhåriga: dravidas, nubas, medelhafsfolk. 

 Men äfven om man hvad rasolikheten vidkommer ville 

 godkänna nämda fördelning af menniskoslägtet efter den 

 mindre väsentliga karakteren af hårets beskaffenhet, så kan 

 dock ej nekas, att hela denna klassifikation står utom och 

 utan ringaste samband med den gestaltning språkmedvetan- 



