155 



första jjersonenia beliäCfar. Doelv finnas älven på detta om- 

 råde betydande olikheter. Utom den hos en del språk före- 

 kommande duulis, visar sig det starkt sinliga åskådningssättet 

 genom utbildningen af skilda former för dualis ock pluralis, 

 alteftersom den tilltalade är innesluten i talet eller ej. En 

 sådan dualis och pluralis inclusivus och exclusivus förekommer 

 i Malajiskan och Polynesiskan, och äfven några amerikanska 

 språk beteckna densamma åtn)instone i pluralen. Flerstädes för- 

 binder man för större eftertrycks skull den pronominala formen 

 med dess motsvarande possessivsutfixer. Ofverhufvud har pro- 

 nominalbegreppet urs])rungliiien blott demonstrativ karakter, 

 häri äfven personalpronomen inbegripet. Det bör derföre icke 

 förvåna någon, att uttrycken för jag och du i Eskimo-språket 

 uvaiia och ivdlU äro sammansättningar med denionstrativ- 

 stammarna uv här, ik där och egentligen betyda """"njin här- 

 het''', ''^din därhel''\ Liknande demonstrativa uttryck af lokal 

 betydelse förekomma talrikt i nämda och andra språk, en 

 företeelse som i mera utbildade idiom finner sin motsvarighet 

 i demonstrativer hänförande sig till ett närvarande, aflägs- 

 nare och långt borta beläget föremål, samt ännu qvarstår i 

 latinets hic och ille. Med stor sannolikhet måste man der- 

 före [\h'en antaga, att stammarna för första och andra per- 

 son i de europeiska språken ma, ta ursprungligen äro dylika 

 lokala demonstrativer; äfven i Eskimoiskan finnes en prono- 

 minalstam ma här, hvarest jag är, tas där, hvarest du är. 



Den sinliga bestämning som bildar utgångspunkten på 

 detta språkstadium gifver sig äfven lör öfrigt på mångfaldigt 

 sätt tillkänna hos naturfolken, främst i oförmågan att bilda 

 abstrakta begrepp. Mandengo negerspråket saknar uttryck 

 för syskon och man säger ha-din moders barn; för att uttrycka 

 broder griper man till tre sammansättningar: budin-ko d. ä. 

 moders-barn-man, och syster heter ba-d'ui-muso moders- barn- 

 cjvinna. Ännu mera inveckladt blir förhållandet t. ex. på 

 Hawaji, der män ocb qvinnor begagna olika namn ej blott 

 för broder och syster, utan äfven skilda sådana om dessa 

 äro äldre eller yngre. Det sinliga betraktelsesättet låter språ- 

 ket för dessa förhållanden skapa lyra uttryck, der en mera 



