158 



Sålunda begagnas i Kåfir demonsli-ativpra-fixen um, « 

 för att förbinda substantiv och adjektiv med hvarandra, der- 

 vid likväl det senare uttryckes genom pron.relativum -|- sub- 

 stantivets prseBx -j- en prseposition betydande förbindelse -|- 

 koUektivprsefix -j- nomen, t. ex. umtu onobulumko = um-tu 

 (um-ntu man) a (relativ) u (jireefix) na (socialpartikel) ubu 

 (kollektiv partikel) luniko (vis) = mannen hvilken han med 

 mängd vishet. Uppställer man likt en del forskare såsom 

 kriterium på språkets formela utbildningsgrad den fullstän- 

 dighet hvarmed h varje modilikation af satsdelarnes ställning 

 till hvarandra återgifves genotn en yttre exponent, så ha 

 dessa afrikanska språk härigenom i sanning uppnått en högre 

 formel fulländning än de indoeuropoiska. De senare ha blott 

 delvis vunnit samma mål genom fördelning af äfven den lif- 

 lösa naturens föremål i manliga och qvinliga ting. 



Utrymmet medger icke en betraktelse öfver nominal- 

 flexionens olika karakter hos de språk som genom tillagda 

 flexionsändelser beteckna satsdelarna i motsats till dem som 

 låta äfven subjekt och objektförhållandet endast antydas af 

 ordets ställning. Der det senare är fallet har dock språkets 

 mera sinliga riktning vanligen pä mångfaldigt sätt betecknat 

 lokalitets förhållandet. 



Först småningom utvecklar sig hos naturfolken en be- 

 stämd uppfattning af talförhållandet; på de lägsta stadierna af 

 språkbildning iuskränkes derför räkneordens antal till två eller 

 tre, i motsats till många. Härmed sammanhänger väl äfven 

 förekomsten af en dualis och trialis, hvilka småningom gifva 

 vika för pluralistormen. En lång utvecklingsgång har behöfts, 

 innan talsystemen af 5, 7 och 10 eller de i flera nu bekanta 

 språk gällande quinal-, septimal och decimal-systemen utbildats 

 till sin närvarande gestalt, och man följer med intresse deras 

 utbildning ur ett enklare eller mindre omfattande system genom 

 sammansättning, subtraktion eller upptagande af helt nya tal- 

 begrepp, hvilka ursprungligen betecknat endast mängd, myc- 

 kenhet. En jämförelse mellan tvenne språks räkneord kan der- 

 före ej numera såsom förr anses tillräcklig för afgörandet af 



