14 Carl J. Sundevall, 



194. Vanellus cristatus 17G. Wipa mas 0. 



195. — „ . — — foemiua 0. 



196. Tringa alpina L. autumn:') . . . 181 48. 



197. Actitis bypoleucos (L.) 111. . . . 182. Wippstjert (nyare: «Snäppa") 46. 



198. Totanus glareola (L.) Bst. . . . 184 47. 



199. - ochropus (L.) Bst. . . . 180. (nyare tillsatt: «Horsgök») . 45. 

 200 A. Machetes pugnax (L.) Cuv. CÎ vem. 17r. O. 



200. Totanus calidris (L) Bst. =) . . . 177. (Tringa gambetta Fn. Sv. 177) 43. 



201. Machetes pugnax (L.) cî hiem. . . 175. (nyare: «Scol. glottis L. Glutt») 40. 



202. — „ e hiem. ... - 49. 



203. Scolopax gallinago L. rec. . . . 173. (nyare: »Waldsnäppa») ... 41. 



204. Limosa lapponica (L.); rufa Briss. 174 42. 



205. 0. 



206. Scolopax rusticula L 170 Morkulla. Myrsuipa .... .39. 



207. Numenius arquata (L.) 1G8. (Jvibo Sved 37. 



208. — pbaîopus (L.) 1G9. mindre Windspof. .... 38. 



209—211. 0. 



212. Colymbus auritus L. (Podiceps cor- (152). mindre, stjertlös Lom . . . 0. 



nutus Latb.) hab. vernali .... 

 213-217. 0. 



218. (»PuUus anseris feri tripes») . . . _ (gåsunge med 3 fötter) . . . 0. 



219, 220. 0. 



221. Uria grylle, lestiv 148. Grisla 0. 



222. Anas crecca cî hiem 129. Arta 0. 



223. 0. 



224. Anas crecca S hab. œstivali . . . 130. ^) Arta Sved. (mindre god fig.) 0. 



') P;"i bladet 196 äi- sediiare tillskrivet (av Lindroth?) >'Tr. littorea,h. S. N. [ed. X] 

 p. 149 ii;o 12», hvilket så vida nr riitt, att där blott anföres Fn. Sv. (ed. 1) 151 med dess 

 diagnos, som kan tillhöra 'Jr. alpina, och att vid Fn. Sv. (1) 151 citeras diagnosen till 

 Rudb. pict, 196. Men beskrivningen till samma n:o 121 iir en ganska god och tydlig be- 

 skrivning af följande art: N:o 152, som är Tringa glare.ola Fn. Sv. ed. 2 och Syst. Nat. 

 X och XII; de nyares Totanus glareola. Denna beskrivning är tydligen av misstag insatt 

 vid n:o 151 i stället för 152. I Fn. Sv. ed 2 är n:o 185, Tv. littorea, med sin oriktiga 

 beskrifning troget avskriven efter n:o 151 i ed. 1. 



^) Vingarne äro på n:o 200 så lagda att de hvita cubitalpennorna icke synas. Dock 

 förekomma även exemplar som ha dessa pennor fläckiga, liksom de övriga fjädrarna, lliks- 

 mnseum äger ett sådant. 



') Vid Anas circia Fn. Sv. 130, anför Linné citationen; »Rudb. Pict. Anas fusca, 

 media, rostro et pedibus cinereis», hvilket är Endbecks diagnos pä bl. 242. Men Linnés 

 beskrivning på A. circia passar alldeles icke till fig. bl. 242, som är en utmärkt god figur 

 av A. penelojJe ^ i sommardrägt. Den passar deremot temligen väl till fig. på bl. 224, 

 med hvilken även namnet överensstämmer; ty vid bl. 224 lemnar Kudbeck ingen diagnos, 



