2 Hjalmar Crohus. [XLVI 



tillbakavisande af samvetets och sedlighetens kraf. Det var 

 den justinianska schablonen, som gaf dem normerna för de- 

 ras politiska program, och ingen mindre än de romerska cse- 

 sarernas förebild, som föresväfvade dem. De ville, såsom det 

 engång heter om Kari den djärfve, enhvar i sitt land vara 

 kejsare och påfve tillika "). 



Parallelt med territorialmaktens utveckling vann den 

 individualistiska kapitalismen med alla sina följdföreteelser 

 mera och mera terräng. En af befolkningens ökning betin- 

 gad, långt drifven parcellering af jorden, kolonisationsmöjlig- 

 hetens upphörande och allmänningens försvinnande, dels på 

 grund af att adeln slog under sig den, dels just i följd af folk- 

 tillväxten, försvårade utkomsten för den socialt och ekono- 

 miskt svagare. Härtill kom penninge värdets fallande i anledning 

 af den stigande lyxen, såsom följd af ett ökadt varuutbyte 

 och — åtminstone lokalt — af ett intensivare bedrifvet bärgs- 

 bruk, samt slutligen, i synnerhet mot XV århundradets slut 

 hungersnöd och farsoter. Det hela skapade ett läge för 

 menige man, hvilket slutligen blef outhärdligt ^). Som motvikt 

 mot adelsväldet och kapitalismen uppstår så den mäktiga 

 sociala rörelse, hvilken, omfattande städer och landsbygd, i 

 växlande yttringsformer genomgår Medeltidens senaste och 

 delvis äfven dess nästsista århundrade. Vi spåra yttringar af 

 den i de aldrig upphörande striderna i Italiens republiker 

 och furstendömen. Den tar sig luft i en följd af bondeuppror 

 i Tyrolen och Kärnten, i Elsass och Friesland och växer i 

 alla de näjder med tyskt tungomål, som ligga mellan Alperna 

 i söder, Östersjön och Nordsjön i norr, under XV århundra- 

 det ständigt i styrka. Segerbudskapen från allmogens frihets- 

 strid mot adelsväldet i Schweiz ge den näring och de käm- 

 pande framgångens tillförsikt. Sin kulmen, sitt centrala för- 



Den romerska rätten apterades som bekant tidigast af de andliga 

 furstarna. Den kyrkliga hierarkin och den världsliga adeln gingo ju öfverhuf- 

 vud i sin sträfvan efter enväldsmakt sida om sida. 



-) Jag hänvisar till för fackmännen kända arbeten och artiklar af Lam- 

 ■precJit, Bezold, Vogt, Gothein, Kaser, Janssen m. fl. För de afvikande för- 

 hållandena i norra Frankrike och England se Delisle, L., Etudes sur la con- 

 ■dition de la classe agricole en Normandie au moyen äge XXXVII f., Bogers, 

 J., Hist. of agriculture and prices in England I, c. 4. 



