4 Hjalmar Crohns. [XLVI 



sedan Gregorius VII alt mera utbildades ^), och hvilken i 

 kasuistiken når sina mest exklusiva former, ledde dessutom 

 direkt till en detaljerad värdesättning af förhållandena i stat 

 • och samhälle, medan den af kyrkan behärskade vetenskapens 

 hela uppfattning om den värdsliga samhällsordningens infe- 

 rioritet gaf denna kritik det rikaste stoffe). Och man afgaf 

 sin kritik så mycket oförbehållsammare, som den för tide- 

 hvarfvets hela religiositet karakteristiska tron på det rättas 

 realiserbarhet i omedelbar objektiv värklighet befäste öfverty- 

 gelsen, att densamma skulle leda till ett positivt mål. Så 

 kommer det sig, att vi icke sällan hos de kyrkligaste af de 

 kyrkliga bland den senare Medeltidens författare finna pro- 

 grammet för de revolterande massornas fordringar så att 

 säga uppgjordt i dess minsta detaljer, deras förhoppningar 

 och deras önskningsmål motiverade med hela den lärda ap- 

 parat, som stod tidehvarfvets teologiska vetenskap till buds- 

 Ett exempel, på huru ingående den senare Medeltidens 

 kyrkliga författare i sina arbeten kommo att behandla sin 

 samtids brännande frågor genom den värdesättning de gåfvo 

 dess politiska och sociala förhållanden från kyrkans och den 

 kanoniska rättens synpunkt, lämnar Antonin von Florens. 



Antonin föddes 1389 i Arno-staden och inträdde vid 

 unga år i ett af predikarebrödernas kloster därstädes. Han 

 innehade 1446 — ^59 ärkebiskopsstolen i Florens och är en ty- 

 pisk representant för XV seklets fromhet. För sin sedesren- 

 het, såsom själasörjare och såsom en af de katolska reform- 



') Harnack, Dogmengesch,. IIP, 323—25. 



-) Jag hänvisar här till Augustinus och hans sats, att världens riken 

 Iro „magaa latrocinia" (De civitate Dei, lib. IV, kap. 4 och 6 ; att andra ut- 

 talanden af honom gä i divergerande riktning, må ej förtigas), till Gregorius 

 VII, till hans anhängare Manegold af Lauterbach, som till först utvecklade 

 läran om folksuveräniteten (se Rehm, H., Gesch. der Staatswissenschaft 1896), 

 till Johan af Salishury (Gennrich, F., Joh. v. S. 1894) och hela raden af andra 

 För den medeltida kyrkans förhällande till det ekonomiska lifvet se bl. a. 

 Vhlhorn, Die christliche Liebesthätigkeit, 1895-, Harnack, Die evangelisch- 

 soziale Aufgabe im Lichte der Gesch. der Kirche, 1894, s. 136—73, Sundes- 

 hagen, der Kommunismus und die asketische Sozialreform im Laufe der christ- 

 lichen Jahrhunderte (Theol. Stud. u. Krit. 1845, Bd. II); för detaljerna ett 

 mycket betydande antal monografier. — Sommerlad, Ih., Das Wirtschaftspro- 

 graram der Kirche des Mittelalters, 1903, gär endast till Augustinus. 



