Ofversigt af Finska Vetenskaps-Societetens Förhandlingar, 

 XLVI. 1903—1904. N:o 8. 



Meddelanden från Universitetets Agrikulturkemiska 



Institntion. 



Af Arthur Rindell, 



Om förekomsten af karbonater i våra lösa jordlager. 



Inom Finlands gränser liafva lösa jordslag, rika på kol- 

 syrad kalk, anträffats endast på Åland ocli i dessa har äfven 

 kolsyrekalten blifvit bestämd. Deremot kafva veterligen inga 

 kolsyrebestämningar företagits med jordprof från öfriga lands- 

 delar. Emellertid äro karbonaterna i marken af stort intresse 

 ur agrikulturkemisk synpunkt. Kolsyrans egenskap af svag- 

 syra ock koldioxidens flyktighet göra att karbonaterna i 

 åkerjorden bilda en kemisk regulator, kvilken kindrar an- 

 hopning af fria syror, kvilka i synnerhet för kulturväxterna 

 äro skadliga. Genom denna sin egenskap befordra karbonater- 

 na, särskildt det allmännast förekommande kalciumkarbona- 

 tet, äfven den för de odlade växterna så viktiga salpeter- 

 bildningen likasom antagligen öfverhufvud de processer, hvilka 

 gifva upphof åt syror. Denna neutralisation måste naturligt- 

 vis sträfva att minska karbonatmängden i jorden och i samma 

 riktning verkar den vid närvaro af organiska rester ständigt 

 försiggående alstringen af kolsyra, hvilken ger upphof åt 

 lättlösliga och med grundvattnet bortgående bikarbonater. 

 De sålunda försvinnande karbonaterna ersättas förnämligast 

 genom förvittringen af kalciumhaltiga silikater. Tydligt är 

 då, att halten af karbonater i ett visst jordlager måste ut- 

 göra resultanten af de i motsatt riktning gående processer, 

 bland hvilka de vanligast förekommande nyss antyddes. 



